Справа № 147/1335/24
Провадження № 2/147/438/24
УХВАЛА

про залишення позову без руху

15 жовтня 2024 року с-ще Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Мудрак А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Тростянецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), третя особа Міністерство оборони України, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання батьківства,

в с т а н о в и в:

10 жовтня 2024 року адвокат Очкур К.І. звернулась до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом до Тростянецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), третя особа Міністерство оборони України, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання батьківства.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.10.2024 у справі № 147/1335/24 (провадження 2/147/438/24) визначено головуючого суддю Мудрак А.М.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху з наступних підстав.

Частиною першою статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного, позовного (загального або спрощеного) та окремого провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Відповідачем в позові зазначено Тростянецький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), однак не зазначено, чим саме дана особа порушила права та інтереси позивача, у зв`язку з чим вона звернулась до суду з даним позовом, які саме вимоги (з перелічених) ставляться до відповідача.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Доказів на підтвердження зазначених обставин в порушення п.5 ст. 177 ЦПК України позивачем не надано, а саме: відсутні посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між зазначеними позивачем учасниками (сторонами).

Враховуючи викладене, позивачу пропонується визначитись з колом відповідачів, та зазначити відповідачем належну особу порушника свого права.

Суд звертає увагу, що суд не вимагає від позивача надання суду відповідних доказів у справі, оскільки питання надання суду доказів врегульовано ст. ст. 83, 84 ЦПК України, а роз`яснює необхідність зазначення в позовній заяві про те, які саме докази підтверджують вказані позивачем обставини.

Статтею 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо визнання батьківства обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачем у позовній заяві не залучено третю особу - орган опіки та піклування, оскільки участь відповідного органу опіки та піклування є обов`язковою у такій категорії справ.

Крім того, варто зазначити, що в силу ч.1, ч.4 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, позивачу необхідно виконати і положення ч.1, ч.4 ст. 53 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд акцентує увагу заявника на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку заявник при зверненні до суду із позовом (заявою) повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України під час пред`явлення позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи зазначене, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позовної заяви.

За таких обставин, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Тростянецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), третя особа Міністерство оборони України, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання батьківства - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Мудрак