Справа № 303/8299/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

16 жовтня 2024 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 09.10.2024 цю справу передано судді Заболотному А.М. для розгляду.

Разом з тим, відповідно до інформації з автоматизованої системи документообігу Д-3 Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області встановлено, що позивач ОСОБА_1 неодноразово зверталася до суду із аналогічною заявою та в провадженні суду (суддя Полянчук Б.І.) перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей Мукачівської міської ради про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини (справа № 303/5043/23, 2/303/757/23). Ухвалою судді від 08.06.2023 року вказану позовну заяву було передано за підсудністю на розгляд Коростенського міськрайонного суду Житомирської області. При цьому інформація про кінцеве рішення у справі № 303/5043/23 в автоматизованій системі документообігу Д-3 Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області та Єдиному державному реєстрі судових рішень на цей час відсутня.

У зв`язку з цим суд враховує таке. Звертаючись до суду з цим позовом, який підписаний 09.10.2024 року, ОСОБА_1 було достеменно відомо про те, що в провадженні суду вже перебуває її аналогічний позов до цього самого відповідача з тим самим предметом та з однакових підстав (справа № 303/5043/23, 2/303/757/23).

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, згідно з яким, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Таким чином, враховуючи той факт, що на час звернення до суду з цим позовом в провадженні суду перебуває аналогічна позовна заява з цих самих підстав та з цими самими вимогами до цього самого відповідача і на час вирішення питання про відкриття провадження у цій справі не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення заяви або залишення без розгляду (справа № 303/5043/23, 2/303/757/23), то суддя вважає, що вона підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.М.Заболотний