Номер провадження: 22-ц/813/5095/24
Справа № 504/1176/16-ц
Головуючий у першій інстанції Добров П.В.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого Громіка Р.Д.,

суддів Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І.,

за участю секретаря Триколіч І.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за відсутності учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області від 08 лютого 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Комінтернівський районний відділ головного управління державної міграційної служби в Одеській області про виселення та визнання особи такою, що втратила право на проживання, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку,

ВСТАНОВИВ:

1. ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог ОСОБА_2 .

У квітні 2016 року до Комінтернівського районного суду Одеської області з позовною заявою звернувся ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Комінтернівський районний відділ головного управління державної міграційної служби в Одеській області та просив:

- виселити ОСОБА_1 з житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

- визнати ОСОБА_1 такою, що втратила право на проживання у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 та виписати її за місцем реєстрації.

- стягнути із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 всі судові витрати, що понесенні по справі.

Короткий зміст зустрічної позовної заяви ОСОБА_1

01 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою в якій просила:

- визнати право спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами;

- визнати за нею, ОСОБА_1 , право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами;

- стягнути з ОСОБА_2 судові витрати.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 08 лютого 2024 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Комінтернівський районний відділ головного управління державної міграційної служби в Одеській області про виселення та визнання особи такою, що втратила право на проживання залишено без розгляду.

Короткий зміст та доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не враховано, що в матеріалах справи наявна зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку.

Сповіщення сторін.

Про судове засідання, призначене на 02 жовтня 2024 року, сторони були належним чином сповіщені про дату, час та місце слухання справи, однак у судове засідання не з`явились.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Згідно із ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 7 ст. 268 ЦПК України рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.

Повний текст судового рішення виготовлено 11 жовтня 2024 року.

2. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція апеляційного суду

Заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог заяви, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справу необхідно направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до припису ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно із ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За змістом ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотримання норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог або заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 , суд першої інстанції послався на те, що Як вбачається з поштових повідомлень, що наявні в матеріалах справи, в порядку передбаченому ст. 128 ЦПК України, позивач завчасно повідомлявся про час та місце судового розгляду справи, призначеного на 15.09.2023 року, 08.02.2024 року.

За таких підстав, оскільки позивач вдруге не з`явився в судове засідання, хоча був повідомлений про час, дату та місце судового розгляду належним чином, суд першої інстанції вважав, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Однак судова колегія не може погодитись із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

На підставі матеріалів справи встановлено, що 01 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою в якій просила:

- визнати право спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами;

- визнати за нею, ОСОБА_1 , право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами;

- стягнути з ОСОБА_2 судові витрати.

26 січня 2017 року у судовому засідання вирішувалось питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 , що підтверджується журналом судового засідання (а.с. 52).

22 березня 2017 року, відкриваючи судове засідання, суддя першої інстанції ОСОБА_4 вказує, що слухається цивільна справа «за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Комінтернівський районний відділ головного управління державної міграційної служби в Одеській області про виселення та визнання особи такою, що втратила право на проживання та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку» (а.с. 56-56зворот, диск).

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 27 листопада 2017 року прийнято до провадження судді Доброва П.В. цивільну справу №504/1176/16-ц за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Комінтернівський районний відділ головного управління державної міграційної служби в Одеській області про виселення та визнання особи такою, що втратила право на проживання.

Щодо зустрічного позову судом першої інстанції не вирішено питання про прийняття його до свого провадження.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_2 без розгляду, суд першої інстанції не врахував наявність у справі зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку.

Додатково колегія суддів звертає увагу, що залишення заяви без розгляду це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Однак апеляційний суд зауважує, що матеріали справи не містять жодного виклику або повідомлення сторони позивача про судове засідання, призначене 15 вересня 2023 року та 08 лютого 2024 року. У матеріалах справи відсутній також супровідний або довідковий лист про направлення судових викликів на 15 вересня 2023 року та 08 лютого 2024 року.

Дійсно, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вищезазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він вправі подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №759/6512/17 (провадження №61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі №686/31597/19 (провадження №61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі №450/1805/18 (провадження №61-2329св20).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Таким чином, розглядаючи справу, судова колегія дійшла висновку, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми процесуального права, а тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області від 08 лютого 2024 року скасувати.

Справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 11 жовтня 2024 року.

Головуючий Р.Д. Громік

Судді: М.М. Драгомерецький

А.І. Дришлюк