БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/310/24
Справа № 356/623/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.24 суддя Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Березань-Сервіс» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИЛА:

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Березань-Сервіс» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 13.09.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Березань-Сервіс» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу було залишено без руху.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 1, 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно з положеннями частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Як встановлено статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч. 4 ст. 10 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (ч. 1 ст. 187 ЦПК України).

Проаналізувавши подану позовну заяву, суд дійшов висновку про те, що вона підлягала залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 175 ЦПК України.

В силу вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч. 1 ст. 48 ЦПК України).

Разом з тим, позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Відтак, позивачу необхідно було усунути недоліки, які має позовна заява, а саме: в позовній заяві зазначити про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін.

Копія зазначеної вище ухвали суду була надіслана позивачу ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням.

Суд надав позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Позивач ОСОБА_1 21.09.2024 отримав копію ухвали про залишення позовної заяви без руху від 13.09.2024, що вбачається з повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, яке було 16.10.2024 повернуте до суду органом поштового зв`язку з огляду на приписи Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 в чинній редакції.

Тобто, позивач мав усунути недоліки позовної заяви до 02.10.2024

Суд звертає увагу на те, що вичерпний перелік випадків, які підтверджують дату вручення судового рішення визначений в ч. 6 ст. 272 ЦПК України, відповідно до якої: днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

В цьому переліку відстеження з сайту АТ «Укрпошта» не прирівняно до підтвердження дня вручення судового рішення.

Отже, суд встановив день вручення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 13.09.2024 шляхом отримання судом поштового повідомлення з відміткою про вручення судового рішення позивачу.

На виконання ухвали Березанського міського суду Київської області від 13.09.2024 про залишення позовної заяви без руху від позивача засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, датована 25 вересня 2024 року, зареєстровано канцелярією суду за вх. № 3256 від 02.10.2024.

У вказаній вище заяві зазначено таке: «прошу вважати мою позовну заяву до ТОВ «Березань-Сервіс» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу поданою в день первісного її надсилання до суду. Відкрити провадження за позовною заявою до ТОВ «Березань-Сервіс» про поновлення мене, ОСОБА_1 , на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу. _____________ ОСОБА_2 ».

Тобто, заява про усунення недоліків позовної заяви від 25 вересня 2024 року не підписана ОСОБА_1 .

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (ч. 1. 2 ст. 174 ЦПК України).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі (ч. 1, 2 ст. 182 ЦПК України).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені ст. 183 ЦПК України.

Отже, ОСОБА_1 25.09.2024 було надіслано до суду не позовну заяву, викладену з урахуванням вимог ст. 175 ЦПК України, що могло би бути розцінено судом як подачу заяви по суті справи, а заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Заява про усунення недоліків позовної заяви за змістом належить до заяв, передбачених ст. 182 ЦПК України, тобто у ній позивач виклав свої аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (ч. 2 ст. 183 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, заява про усунення недоліків позовної заяви не підписана.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Зважаючи на те, що заява про усунення недоліків позовної заяви від 25 вересня 2024 року не підписана ОСОБА_1 , вона є такою, що подана без додержання вимог частини другої статті 183 ЦПК України, відтак, наявні підстави для повернення її заявнику без розгляду.

Позивач ОСОБА_1 наданими процесуальними правами не скористався у належний спосіб, станом на 16.10.2024 відсутні підтвердження усунення ним виявлених судом недоліків позовної заяви, тому наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В силу приписів ч. 5, 6, 7 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 175, 182- 183, 185, 187, 258-259, 260-261, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Березань-Сервіс» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,- визнати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Заяву про усунення недоліків позовної заяви від 25 вересня 2024 року, - повернути заявнику без розгляду.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. В. Дудар