ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-зз/753/77/24
У Х В А Л А

"26" вересня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Лузовою І. В., розглянувши в підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , про визнання правочину недійсним,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2024 р. ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору дарування частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного 04.02.2021 між дарувальником ОСОБА_1 та обдаровуваним ОСОБА_3 , з підстав його фраудаторності.

Вимоги позову мотивовані тим, що оспорюваний договір вчинено між близькими родичами (сином та батьком), в період наявності у дарувальника простроченого зобов`язання щодо повернення позивачу боргу за розпискою, підтвердженого рішенням суду про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 25 645,21 дол. США, тобто цей правочин був спрямований на уникнення виконання боргового зобов`язання.

Одночасно з позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову, яка була задоволена ухвалою суду від 07.06.2024.

Цією ухвалою суд наклав арешт на предмет договору дарування - частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 19.06.2024 відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

19.09.2024 відповідач ОСОБА_1 , від імені якого діє його представник ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову. За міркуванням відповідача наявність виконавчого провадження за рішенням суду про стягнення з нього на користь позивача заборгованості за договором позики та звернення виконавцем стягнення на його грошові доходи (отримувані у зв`язку з перебуванням на військовій службі) свідчить про те, що підстави для збереження заходів забезпечення позову відпали.

В судовому засіданні представник відповідачів ОСОБА_5 клопотання підтримав пославшись на наведені у ньому обставини та обґрунтування.

Представник позивача ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання посилаючись на те, що з огляду на велику суму стягнення за виконавчим документом (1 174 609,68 грн), відрахування з доходів відповідача 20% розраховане на кілька років (за умови продовження ним військової служби у зоні активних бойових дій) та позбавляє позивача гарантій виконання судового рішення. Просила також ураховувати, що ж на цей час виконавче провадження зупинене за клопотанням боржника з підстав поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, а відповідачі не обґрунтували, яким чином арешт майна порушує їх права чи інтереси.

Зваживши доводи і аргументи представників сторін та вивчивши матеріали справи, суд не знайшов підстав для задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Так, згідно з положеннями статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Відповідно до статті 150 цього Кодексу позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Питання скасування арешту майна врегульовані статтею 158 ЦПК України.

За приписами цієї норми суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

З огляду на зазначене можна дійти висновку, що підставою для скасування заходів забезпечення позову у справі, рішення по якій не прийняте, може бути зміна обставин, які враховувались при прийнятті рішення про їх вжиття, або поява нових обставин, які свідчать про відсутність ризику невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову або ефективного захисту чи поновлення прав (інтересів) позивача, на захист яких подано відповідний позов.

Такою новою обставиною відповідач ОСОБА_1 вважає здійснення виконавчого провадження з примусового виконання рішення суду про стягнення з нього на користь позивача заборгованості за договором позики шляхом звернення стягнення на його доходи з утриманням 20 відсотків від суми доходу.

Водночас суд визнає переконливими доводи представника позивача про те, що з огляду на розмір суми стягнення за виконавчим документом звернення стягнення на доходи боржника не є гарантією реального та повного поновлення порушених правпозивача, захищених рішенням суду, а відтак вказана обставина не може бути прийнята судом до уваги як підстава для скасування заходів забезпечення позову.

Слід також зазначити, що за змістом клопотання питання скасування заходів забезпечення позову ініціює лише відповідач ОСОБА_1 , право власності якого на частину квартири припинилось внаслідок укладення оспорюваного договору, а тому накладений у цій справі арешт, який полягає у забороні розпоряджатись майном, жодним чином не впливає на його права і обов`язки.

Отже ураховуючи, що розгляд справи в суді триває, а потенційний ризик відчуження предмету договору дарування продовжує існувати, підстави для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 158, 258-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: