УХВАЛА

10 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 757/15917/22-ц

провадження № 61-8508ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником Попович Світланою Михайлівною , на постанову Київського апеляційного суду від 25 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк» про виключення з Державного реєстру обтяжень рухомого майна запису про обтяження автомобіля,

ВСТАНОВИВ:

29 квітня 2024 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Попович С. М., через систему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 25 березня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 03 травня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху для усунення недоліків - подання клопотання про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення; надання документу на підтвердження сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі, у строк до 17 травня 2024 року, але пізніше десяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою Верховного Суду від 31 травня 2024 року касаційну скаргу визнано неподаною та повернуто скаржнику.

Ухвала мотивована тим, що згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, 06 травня 2024 року забезпечено надання загального доступу до ухвали Верховного Суду від 03 травня 2024 року. Копію ухвали суду касаційної інстанції від 03 травня 2024 року надіслано представнику ОСОБА_1 - адвокату Попович С. М. в її Електронний кабінет в системі «Електронний суд» та доставлено до Електронного кабінету 07 травня 2024 року, про що свідчить повідомлення про доставлення електронного листа. Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Попович С. М., вимоги ухвали Верховного Суду від 03 травня 2024 року не виконала, недоліки касаційної скарги не усунула, не порушила клопотання про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення, не зазначила причини пропуску цього строку, не надала належних доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску, а також не надала суду документ на підтвердження сплати судового збору, тому касаційну скаргу слід визнати неподаною та повернути скаржнику.

12 червня 2024 року через систему «Електронний суд» представник ОСОБА_1 - Попович С. М. повторно подала до Верховного Суду касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 26 червня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, зокрема, що скаржнику необхідно подати заяву про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, у якій зазначити поважні причини, що перешкоджали подати касаційну скаргу протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту оскарженого судового рішення, та надати докази на підтвердження цих обставин. Звернуто увагу на те, що право на повторне звернення до суду після повернення касаційної скарги не є самостійною підставою поновлення строку касаційного оскарження. Тому у заяві про поновлення відповідного строку заявнику слід також вказати причини, за яких не було усунуто недоліки касаційної скарги, зазначені в ухвалі Верховного Суду Ухвалою Верховного Суду від 03 травня 2024 року, сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі.

05 серпня 2024 року через підсистему «Електронний суд» адвокат Попович С. М., на виконання вимог ухвали надіслала заяву про усунення недоліків касаційної скарги, разом з доданою до неї квитанцією, що підтверджує сплату судового збору. Разом з цим, просила поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що вперше подала касаційну скаргу 24 квітня 2024 року, тобто в строк, передбачений частиною першою статті 390 ЦПК України. До заяви долучено копію скарги ОСОБА_1 від 29 квітня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 26 серпня 2024 року продовжено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження. В ухвалі зазначено, зокрема, що в частині обґрунтування причин пропуску строку на касаційне оскарження недоліки скарги не усунуто, у тому числі заявник не вказала причини, за яких не було усунуто ці ж недоліки касаційної скарги, які зазначались в ухвалі Верховного Суду від 03 травня 2024 року.

11 вересня 2024 року через підсистему «Електронний суд» адвокат Попович С. М. надіслала заяву, у якій просила продовжити строк для усунення недоліків касаційне оскарження з метою надання часу для підготування доказів, що свідчать про поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду від 16 вересня 2024 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, встановлений ухвалою Верховного Суду від 26 червня 2024 року.

Представник заявника подала до Верховного Суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження. Зазначила, що зробила запит до медичного закладу і згідно з інформаційною довідкою позивачка перебувала з 22 квітня 2024 року по 25 серпня 2024 року в КНП «Міська лікарня швидкої медичної допомоги «Кропивницької міської ради». До заяви додано копію витягу з листка непрацездатності ОСОБА_3 .

Проте заявник недоліки касаційної скарги не усунула, не надала докази на підтвердження обставин, що перешкоджали подати касаційну скаргу протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту оскарженого судового рішення.

Крім того, додана копія витягу з листка непрацездатності ОСОБА_3 не свідчить про перебування заявниці в КНП «Міська лікарня швидкої медичної допомоги «Кропивницької міської ради» з 22 квітня 2024 року по 25 серпня 2024 року, а є лише підтвердженням відкриття листка непрацездатності в цьому закладі.

При цьому позивач, користуючись правовою допомогою, не надала доказів наявності перешкод для своєчасного подання як касаційної скарги, так і усунення недоліків касаційної скарги, які зазначались в ухвалі Верховного Суду від 03 травня 2024 року.

Відповідне невиконання вимог процесуального закону при поданні касаційної скарги унеможливлює вирішення питання про відкриття касаційного провадження у справі.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом статті 185 ЦПК України, якщо скаржник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається скаржнику.

Тому касаційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись статтями 183, 185, 260, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , поданою представником Попович Світланою Михайлівною , на постанову Київського апеляційного суду від 25 березня 2024 року вважати неподаною та повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков