УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа№505/3984/24

Провадження № 2/505/2297/2024

14.10.2024 м. Подільськ

Суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області Дзюбинський А.О., отримавши матеріали цивільної справи за позовною заявою позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт файненс», представник позивача адвокат Ружицький Олександр Антонович, до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Котовським міськрайонним судом Одеської області 14.10.2024 отримано позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт файненс», представник позивача адвокат Ружицький Олександр Антонович, до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

Позовна заява містить одну позовну вимогу юридичної особи майнового характеру стягнення заборгованості в розмірі 37 311,25 грн.

Ознайомившись зі змістом заяви та доданих до неї документів, доходжу висновку щодо необхідності залишення позовної заяви без руху зважаючи на таке.

Згідно з ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлена ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 3028 грн та не більше 1059800 грн.

Згідно з ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 року з 01 січня встановлений у розмірі 3028,00 гривень.

Позивач звертаючись до суду зазначає, що ціна даного позову складає 37311,25 грн, а тому 1,5 відсоток ціни позову є меншим ніж 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на викладене позивач повинен був при зверненні до суду з відповідною заявою сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Частиною 1статті 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

За таких обставин позивачу необхідно на виконання вимог ст.175 ЦПК України надати платіжний документ про сплату судового збору за подання до суду позову майнового характеру в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім того, відповідно до змісту позовної заяви, позивач зазначає, що останнім відомим місцем реєстрації відповідача є: Одеська область, Котовський район, с. Мала Кандратівка, вулиця та будинок позивачу невідомі.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, згідно з відповіддю № 844523від 14.10.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру відсутні відомості щодо відповідача ОСОБА_1 .

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (п.36).

На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним (рішення від 13 жовтня 2009 року у справі "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (п. 132).

Поряд із цим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачу слід виправити недоліки поданої заяви шляхом вчинення однієї із таких дій:

1) подати оригінал документу, що підтверджує додаткову сплату судового збору у сумі 3028 грн;

2) подати заяву із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору з наданням доказів на підтвердження наявності таких підстав;

3) подати клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору з наданням доказів наявності підстав для такого звільнення (відстрочення, зменшення).

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків заяви, строк на їх усунення доцільно визначити п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, ч. 1, 2 ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Профіт файненс», представник позивача адвокат Ружицький Олександр Антонович, до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, надавши заявнику строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Андрій ДЗЮБИНСЬКИЙ