Справа № 276/1700/24
Провадження по справі №2/276/589/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Свиридок А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно. Звернувшись до нотаріуса, йому було роз`яснено про пропуск строку для прийняття спадщини і тому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Позивач зазначає, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини він пропустив через непереборні та незалежні від нього обставини, зокрема, через те, що у березні 2022 року тимчасово покинув місце проживання і переїхав до Львова, оскільки почався повномасштабний напад російської федерації на території України і він піклувався про життя та здоров`я дружини та дітей. Крім того, документи на спадкове майно земельну ділянку він знайшов тільки на початку 2024 року під час здійснення ремонту в будинку, оскільки взагалі не знав, що його баба ОСОБА_2 має у власності земельні ділянки. Вказані обставини змушують його звернутись до суду.

Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 протягом 1 місяця з дня набрання рішенням законної сили.

Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 24.07.2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 11.09.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду, не прибув, у позовній заяві просить розглянути справу без його участі.

Представник відповідача, Хорошівської селищної ради, в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначив, що позов визнають.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Родинні відносини позивача зі спадкодавцем ОСОБА_2 підтверджуються копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 (а.с. 13-14). Згідно копії довідки виконкому Хорошівської селищної ради від 15.05.2024 року №36 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . За шість місяців до смерті, на день смерті, шість місяців після смерті разом з померлою ніхто не проживав та не був зареєстрований.

З метою оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач 18.06.2024 року звернувся до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу, проте отримав роз`яснення про те, що свідоцтво про право на спадщину за законом не може бути видано, так як ОСОБА_1 не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України, а тому йому рекомендовано звернутись до суду (а.с. 4).

Із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 19.06.2024 року №77381872 слідує, що спадкова справа до майна ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустив строк встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування пропуску строку прийняття спадщини позивач ОСОБА_1 зазначає, що не був обізнаний про те, що спадкодавець ОСОБА_3 має у власності земельні ділянки, а також те, що після повномасштабного нападу російської федерації на територію України у березні 2022 року він тимчасово покинув місце проживання і переїхав до Львова.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі №686/5757/23 зазначила, що з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, від 11 серпня 2021 року у справі №720/1079/19, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, від 17 березня 2021 року у справі N 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі N 361/8259/18 та багатьох інших.

Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною.

Зважаючи на вказане, позивач не надав суду жодних доказів на підтвердження своїх доводів щодо перебування у період 6-місячного строку після відкриття спадщина на території міста Львова та що це суттєво перешкоджало йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Окрім того, суд вважає, що позивач, навіть у випадку його тимчасового переїзду для проживання в м.Львів, не був позбавлений можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини, оскільки така заява могла бути направлена до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини засобами поштового зв`язку, що узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) та від 27 червня 2022 року в справі № 202/1188/19 (провадження № 61-11828св21).

У позовній заяві ОСОБА_1 не зазначає обґрунтованих підстав, які б перешкоджали йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, до якого звернувся лише 18 червня 2024 року, тобто через більше ніж півтора року після закінчення 6-місячного строку для прийняття спадщини.

Враховуючи те, що необізнаність особи про наявність спадкового майна, на переконання суду не може бути належною підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, належні та допустимі докази наявності у позивача поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій у матеріалах справи відсутні, причини пропуску строку для прийняття спадщини, зазначені позивачем, суд визнає неповажними.

Статтею 81 ЦПК України визначено обов`язок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 76-80 ЦПК України визначені основні положення про докази, відповідно до яких доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

З огляду на те, що позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність суб`єктивних, непереборних істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини, а наведені позивачем причини пропуску строку визнано судом неповажними, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст.1218, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Хорошівської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: Хорошівська селищна рада, адреса місця знаходження: смт.Хорошів вул. Героїв України, 13, Житомирського району Житомирської області; .

Головуючий суддя: Д.О. Бобер