У х в а л а

9 жовтня 2024 року

м. Київ

Справа № 646/7465/21

Провадження № 61-8240ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою Харківської обласної прокуратури (далі - скаржник)

на рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 18 січня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 2 травня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 (далі - позивачка) до скаржника, держави України в особі Державної казначейської служби України за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова - про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів прокуратури, та

в с т а н о в и в :

1. 3 червня 2024 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить: (1) скасувати зазначені судові рішення в частині задоволених позовних вимог й ухвалити у цій частині нове рішення про відмову в задоволенні позову; (2) зупинити виконання постанови Харківського апеляційного суду від 2 травня 2024 року до розгляду справи Верховним Судом.

2. 25 червня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення тієї ухвали. Скаржник мав зазначити дату отримання копії оскарженої постанови апеляційного суду та надати докази, які це підтверджують (за наявності), а також документ про сплату судового збору у розмірі 6 000,00 грн з такою кількістю його копій, яка відповідає кількості учасників справи.

3. 15 липня 2024 року ОСОБА_2 (далі - підписантка) від імені скаржника сформувала у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків (вх. № 23784/0/220-24 від 15 липня 2024 року), у якій повідомила, що скаржник отримав копію постанови апеляційного суду 9 травня 2024 року, що підтверджує автоматично згенерований лист про розсилку процесуальних документів на електронну пошту у справі № 646/7465/21. Додала до заяви: на підтвердження повноважень - сформований на вебсайті «Опендатабот» витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) станом на 6 лютого 2024 року, копію першої сторінки постанови Харківського апеляційного суду від 2 травня 20224 року та платіжну інструкцію № 1800 від 10 липня 2024 року про сплату 6 000,00 грн судового збору.

4. Верховний Суд вважає, що заяву (вх. № 23784/0/220-24 від 15 липня 2024 року), яку подала підписантка, слід повернути, оскільки її підписала особа, яка не підтвердила повноваження представляти інтереси скаржника відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), та продовжити скаржнику строк для усунення недоліків.

(1) Щодо повернення заяви про усунення недоліків

5. Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання чи заперечення визначені у статті 183 ЦПК України.

6. Письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК України).

7. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

8. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

9. Підписуючи заяву (вх. № 23784/0/220-24 від 15 липня 2024 року) від імені скаржника, підписантка діяла не як його представник, яким для юридичної особи за загальним правилом може бути тільки адвокат. Однак належних доказів того, що підписантка діяла у порядку самопредставництва скаржника у суду теж немає.

10. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

11. За змістом заяви та доданих до неї матеріалів підписантка не є керівником заявника. У такому разі її повноваження діяти від імені заявника у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що підписантка має право діяти у порядку самопредставництва заявника на підставі саме вказаних актів.

12. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23)).

13. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

14. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

15. Визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені скаржника за правилами самопредставництва, підписантка не надала. Входження до кола власне трудових обов`язків підписантки здійснення самопредставництва заявника не підтвердила. Сформований 6 лютого 2024 року витяг з ЄДР, актуальність даних якого станом на 15 липня 2024 року не підтверджена, не засвідчує наявність трудових відносин зі скаржником.

16. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (абзац перший частини четвертої статті 183 ЦПК України).

17. Оскільки заяву підписала та подала особа, яка не підтвердила наявність права її підписувати за правилами самопредставництва, цю заяву слід повернути.

(2) Щодо продовження скаржнику строку на усунення недоліків скарги

18. Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (частина перша статті 120 ЦПК України).

18.1. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК України).

18.2. Верховний Суд вважає, що з огляду на повернення заяви підписантки (вх. № 23784/0/220-24 від 15 липня 2024 року) встановлений процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги, вказаних в ухвалі від 25 червня 2024 року, слід продовжити на п`ять днів із дня вручення скаржнику копії цієї ухвали про продовження процесуального строку для подання заяви про усунення недоліків із зазначенням дати отримання копії постанови апеляційного суду з відповідними доказами на підтвердження цього (за наявності), надання документа про сплату 6 000,00 грн судового збору та копій заяви про усунення недоліків з доданими матеріалами для інших учасників справи.

19. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

20. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржникові.

Керуючись статтями 183, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Повернути ОСОБА_2 заяву (вх. № 23784/0/220-24 від 15 липня 2024 року) з доданими до неї матеріалами.

2. Продовжити Харківській обласній прокуратурі на п`ять днів із дня вручення цієї ухвали строк на усунення недоліків касаційної скарги на рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 18 січня 2024 року та постанову Харківського апеляційного суду від 2 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської обласної прокуратури, держави України в особі Державної казначейської служби України за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова - про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів прокуратури.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима