Справа №:753/1991/24
Провадження №: 2-п/755/93/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" жовтня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., вивчивши в приміщенні суду в м. Києві матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 18.07.2024 року у справі №753/1991/24 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити дії, -

у с т а н о в и в:

Як вбачається з матеріалів справи, 18.07.2024 року Дніпровським районним судом м. Києва у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, було ухвалене рішення в справі №753/1991/24, яким визнано незаконними дії ТОВ «Євро-Реконструкція» щодо донарахування позивачу, як споживачу послуг за гаряче водопостачання по квартирі АДРЕСА_1 у зв`язку з перерозподілом обсягів спожитої гарячої води загально будинковим приладом обліку гарячої води. Зобов`язано ТОВ «Євро-Реконструкція» здійснити перерахунок за послугу гарячого водопостачання по квартирі АДРЕСА_1 відповідно до показників лічильника гарячого водопостачання, встановленого у вищевказаній квартирі.

24.09.2024 року відповідач через засоби поштового зв`язку звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Враховуючи дату ухвалення заочного рішення суду (18.07.2024 року) та дату звернення відповідача до суду із заявою про перегляд заочного рішення (24.09.2024 року), стороною відповідача пропущений перебачений ст. 284 ЦПК України 30-денний строк для звернення до суду з відповідною заявою.

Статтею 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Разом з цим, із заявою про перегляд заочного рішення суду відповідач подав клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду мотивуючи його тим, що не погоджуючись із рішенням суду відповідач в межах 30-денного терміну звернувся з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції, однак ухвалою Київського апеляційного суду від 10.09.2024 року апеляційну скаргу відповідача було повернуто скаржнику через недотримання процедури перегляду заочного рішення та роз`яснено порядок перегляду заочного рішення судом першої інстанції за заявою відповідача. На думку відповідача, специфіка перегляду заочного рішення не може бути підставою для обмеження відповідача у доступі до правосуддя, обмеження його права на оскарження рішення, враховуючи, що відповідач протягом 30 днів від дати ухвалення рішення звернувся до суду апеляційної інстанції. Вказана обставина є поважною причиною пропуску процесуального строку і відповідач має очікування, що надані Київським апеляційним судом м. Києва роз`яснення процедури перегляду заочного рішення будуть реалізовані для правильного і всебічного розгляду справи. Крім того, після ознайомлення з позицією апеляційної інстанції відповідачу був необхідний час для формування заяви про перегляд заочного рішення та додатків до неї. Також тривалим був процес оплати судового збору, оскільки потрібний був час для формування платіжної інструкції. Крім того, відповідач посилається на правові позиції викладені у постанові Великої Палати Верховного суду від 09.11.2021 року у справі №214/5505/16.

Вивчивши зміст клопотання про поновлення процесуального строку, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні відповідного клопотання та залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду, з огляду на наступне.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За змістом ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

По-перше, суд звертає увагу відповідача на те, що Велика Палата Верховного Суду своєю постановою від 12.06.2024 року у справі №756/11081/20 відступила від правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі №214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), констатувавши наявність у суду першої інстанції повноважень на залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду з підстав пропуску відповідачем строку на звернення до суду та відсутності передумов для його поновлення судом.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 року в справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.

Наведені у клопотання причини пропущення строку звернення до суду не є поважними, оскільки необізнаність у порядку перегляду заочного рішення не є об`єктивною непереборною обставиною, яка не дозволяла відповідачу звернутись до суду першої інстанції із заявою про перегляд заочного рішення.

Норми цивільного процесуального закону є оприлюдненими і ознайомленню з їх змістом немає жодних перешкод.

Положення статей ЦПК України, які встановлюють порядок перегляду заочного рішення судом першої інстанції є чіткими та зрозумілими, тож звертаючись з апеляційною скаргою на заочне рішення, а не з заявою про його перегляд, відповідач очевидно та поза всяким розумним сумнівом діяв на власний розсуд та за своєї розсудливості і обачливості мав передбачати наслідки таких процесуальних дій.

Інші повідомлені відповідачем причини пропущення строку також не можна віднести до категорії поважних. Питання формування заяви і сплати судового збору лежать поза межами 30-денного терміну від дня ухвалення у справі рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 126. 127, 259-261, 284, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання відповідача про поновлення процесуального строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення - відмовити.

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 18.07.2024 року у справі №753/1991/24 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний суддею 10.10.2024 року.

Суддя -