єдиний унікальний номер справи 546/1027/24
номер провадження 2/546/443/24
УХВАЛА

14 жовтня 2024 року м. Решетилівка Полтавська область

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі судді - Лівер І.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Бурат-Агро» про скасування державної реєстрації права та визнання недійсним договору оренди землі від 23.11.2023 та скасування його державної реєстрації, третя особа Решетилівська міська рада Полтавської області,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 через «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ТОВ «Бурат-Агро» про скасування державної реєстрації права та визнання недійсним договору оренди землі від 23.11.2023 та скасування його державної реєстрації, третя особа Решетилівська міська рада Полтавської області. В позовній заяві просив суд:

-звільнити від сплати судового збору позивача ОСОБА_1 за подання даної позовної заяви до Решетилівського районного суду Полтавської області;

-надати позивачу дозвіл на подання в паперовій формі заяв по суті справи, клопотань та письмових доказів (в порядку частини 9 статті 43 ЦПК України);

-скасувати державну реєстрацію права, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав (право власності земельної ділянки) ОСОБА_2 щодо земельної ділянки (загальна площа 4,6203 га, кадастровий номер :00:010:0004, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Решетилівської міської ради Полтавського району Полтавської області.;

-визнати недійсним договір оренди землі від 23 листопада 2023 року укладений між ОСОБА_2 та ТОВ «БУРАТ-АГРО» (об`єкт оренди земельна ділянка площею 4,6203 га, кадастровий номер :00:010:0004, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.;

- скасувати державну реєстрацію права, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав (право оренди земельної ділянки) ТОВ «БУРАТ-АГРО» щодо земельної ділянки (загальна площа 4,6203 га, кадастровий номер :00:010:0004, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Решетилівської міської ради Полтавської області), яке засноване на договорі оренди землі від 23 листопада 2023 року;

-стягнути з відповідачів судові витрати.

Одночасно з поданням позовної заяви представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, шляхом накладання арешту на земельну ділянку площею 4,6203 га, кадастровий номер :00:010:0004, з цільовим призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Решетилівської міської ради Полтавського району Полтавської області. За подання вказаної заяви позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 484,48 грн.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 заявлено три вимоги немайнового характеру, одна з яких є похідною позовною вимогою, однак нею не сплачено судовий збір та заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору, у зв`язку з тим, що вона є пенсіонеркою та її дохід за попередній календарний рік 2023 рік, складає 32 600, 00 грн. Позивач не має грошових коштів, не працює, отримує тільки пенсію, а також судовий збір перевищує 5% річного доходу позивача.

Щодо клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору за подання позову до суду, суд зазначає наступне.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст. 136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання,повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Крім того, як роз`яснено у п. 1 вказаній постанові, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку. Отже, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, вважаю, що позивачем не надано обґрунтованих та беззаперечних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, що унеможливлює оплату судового збору. Та обставина, на яку позивач посилається, не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки звільнення від сплати судового збору допускається лише у виключних випадках. При цьому, суд бере до уваги, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір стягується за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується заставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно п.п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Нормою ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» передбачено, що у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений: на 1 січня 2024 року 3028,00 гривні.

Тобто мінімальний розмір судового збору за подання позовної заяви поданої фізичною особою немайнового характеру має становити 3028,00 х 0,4 = 1211,20 грн.

Враховуючи викладене, за подання зазначеної позовної заяви необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2422,40 грн. (1211,20 грн. + 1211,20 грн.).

Відповідно до ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Разом з цим, з матеріалів справи вбачається, що позовну заяву подано в електронній формі через систему «Електронний суд».

З огляду на вищевикладені приписи Закону України «Про судовий збір», сума судового збору, яка повинна бути сплачена позивачем за подання даної позовної заяви, становить 2422,40 грн. та розраховується наступним чином: 1211,20 грн. (сума судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви)*0,8 (пониження розміру ставки судового збору за подання позовної заяви в електронній формі з використанням системи «Електронний суд») = 968,96 грн.*2.

Отже, на підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що позивачкою ОСОБА_1 за дві вимоги немайнового характеру потрібно сплатити судовий збір у розмірі 1937 (одна тисяча дев`ятсот тридцять сім) гривень 60 копійок.

Таким чином, за відсутності підстав для звільнення від сплати судового збору, позивачу необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1937 (одна тисяча дев`ятсот тридцять сім) гривень 60 копійок, за за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Полт.обл/тг м.Решетилів/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37959255; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача: UA0016606; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Тому відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху для усунення недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимогст.177 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 177, 185, 260, ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Бурат-Агро» про скасування державної реєстрації права та визнання недійсним договору оренди землі від 23.11.2023 та скасування його державної реєстрації, третя особа Решетилівська міська рада Полтавської області - залишити без руху.

Надати позивачу строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, роз`яснивши, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява вважається неподаною і повертається.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - І.В. Лівер