УХВАЛА

11 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 359/8595/23

провадження № 61-13318ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат

Бриль Павло Олексійович, на постанову Київського апеляційного суду

від 27 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: Акціонерне товариство «Сенс Банк», державне підприємство «Сетам», про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

30 вересня 2024 року засобами поштового зв`язку представник

ОСОБА_1 - адвокат Бриль П. О. подав касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 27 серпня 2024 року (повний текст постанови складено 04 вересня 2024 року) у справі № 359/8595/23.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

І. Щодо зазначення в касаційній скарзі відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу.

Заявник не зазначає у касаційній скарзі передбачені пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України відомості щодо наявності або відсутності у нього електронного кабінету.

Верховний Суд також звертає увагу, що 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року

№ 3200-IX (далі - Закон).

21 лютого 2024 року введено в дію підпункт 1 пункту першого Прикінцевих та перехідних положень цього Закону в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

З урахуванням внесених до процесуального закону змін, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Касаційна скарга подана адвокатом, який зобов`язаний в силу вимог закону бути зареєстрованим в підсистемі Електронний суд.

ІІ. Щодо сплати судового збору

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, відповідно до якого просила:

1) витребувати з незаконного володіння ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,2344 га з кадастровим номером :01:004:0010, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район,

с. Іванків;

2) витребувати з незаконного володіння ОСОБА_2 житловий будинок загальною площею 280 кв.м., житловою площею 83,6 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Бориспільського міськрайонного суд Київської області від 04 квітня 2024 року позов задоволено. Витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,2344 га з кадастровим номером :01:004:0010, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Іванків. Витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 житловий будинок загальною площею 280 кв.м., житловою площею 83,6 кв.м., який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :01:004:0010 за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 27 серпня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Бориспільського міськрайонного суд Київської області від 04 квітня 2024 року в частині витребування з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 житлового будинку загальною площею 280 кв.м., житловою площею 83,6 кв.м., який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :01:004:0010 за адресою: АДРЕСА_1 , скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення. Відмовлено в задоволенні позову в частині вимог про витребування з незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 житлового будинку загальною площею 280 кв.м., житловою площею 83,6 кв.м., який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :01:004:0010 за адресою: АДРЕСА_1 . В іншій частині рішення суду залишено без змін.

В поданій касаційній скарзі заявниця просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 27 серпня 2024 року та залишити в силі рішення Бориспільського міськрайонного суд Київської області від 04 квітня 2024 року.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Таким чином, заявлені вимоги є майновими, а ціна позову у справі визначається вартістю спірного майна.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

ОСОБА_1 оспорює постанову апеляційного суду, якою відмовлено у витребуванні житлового будинку загальною площею 280 кв.м., житловою площею 83,6 кв.м. у АДРЕСА_1 , отже судовий збір за подану касаційну скаргу має розраховуватись із вартості цього будинку.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 13 074,60 грн, однак не наведено обґрунтування такого розміру із посиланням на вартість спірного будинку.

За відсутності відомостей про вартість спірного будинку, Верховний Суд позбавлений можливості перевірити правильність розміру сплаченого судового збору.

При цьому Верховний Суд звертає увагу заявниці, що вартість спірного будинку є відмінною від вартості земельної ділянки, яка витребувана рішенням суду першої інстанції, залишеним в цій частині без змін апеляційним судом.

У випадку, якщо ціна позову (сукупна вартість земельної ділянки та будинку) не перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

(757 000 грн у 2024 році) судові рішення у справі, за загальним правилом (частина третя статті 389 ЦПК України), не підлягають касаційному оскарженню.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

1) зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у ОСОБА_1 та її представника, яких підписав касаційну скаргу та інформації (РНОКПП), яка дає можливість ідентифікувати особу в підсистемі Електронний суд;

2) обґрунтування розміру сплаченого судового збору, з урахуванням роз`яснень викладених у цій ухвалі.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бриль Павло Олексійович, на постанову Київського апеляційного суду

від 27 серпня 2024 року у справі № 359/8595/23 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович