Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

16 жовтня 2024 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області та Погребищенська міська рада Вінницького району Вінницької області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Чапаєвка, Погребищенського району, Вінницької області у віці ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 , про що 19.03.1999 року в книзі реєстрації актів про смерть зроблено відповідний актовий запис за № 10, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 19.03.1999 року Чапаєвською сільською радою Погребищенського району, Вінницької області.

Довідка Надроссянського старостинського округу виконавчого комітету Погребищенської міської ради Вінницького району Вінницької області від 02.08.2024 року № 13-67, видана ОСОБА_1 , підтверджує, що його батько гр. ОСОБА_2 , 1957р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , дійсно на день своєї смерті був зареєстрований та проживав за адресою АДРЕСА_1 . Склад сім`ї гр. ОСОБА_2 на день його смерті слідуючий: гр. ОСОБА_3 , 1961р.н., гр. ОСОБА_1 , 1990р.н.

ОСОБА_3 , вказана у зазначеній довідці, доводилась дружиною ОСОБА_2 та матір`ю ОСОБА_1 .

Також, довідка Надроссянського старостинського округу виконавчого комітету Погребищенської міської ради Вінницького району Вінницької області від 02.08.2024 року № 13-68, видана ОСОБА_1 інформує, що згідно погосподарської книги Чапаєвської сільської ради народних депутатів №5 (1996-2000р.р.) його батько гр. ОСОБА_2 , 1957р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , дійсно на день своєї смерті був зареєстрований та проживав за адресою АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 48 років в селі Кищенці Маньківського (нині Уманського) району Черкаської області, про що 27.05.2010 року складено відповідний актовий запис за № 10, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим повторно 24.04.2024 року Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Довідка виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області (Кищенецький старостинський округ) від 29.04.2024 року № 109 підтверджує, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_5 померла гр. ОСОБА_3 , яка проживала і була зареєстрована в АДРЕСА_2 .

Також дана довідка інформує, що на день смерті ОСОБА_3 з нею проживав син ОСОБА_1 , який і тепер проживає в даному будинку. Спадкоємцем першої черги за законом є син - ОСОБА_1 , неповнолітні діти в будинку не зареєстровані і не проживають, заповіт від імені ОСОБА_3 посвідчений виконавчим комітетом Кищенецької сільської ради не був.

Таким чином, за наявними обставинами, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , спадщину фактично прийняли його дружина ОСОБА_3 та його син ОСОБА_1 .

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , не переоформивши прийняту спадщину, і це право перейшло по праву спадкування до її сина ОСОБА_1 , який у свою чергу прийняв спадщину після смерті матері.

Тобто, на даний час позивач ОСОБА_1 є таким, що фактично прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_3 та після смерті свого батька ОСОБА_2 , в тому числі прийняв у спадщину частку спадщини матері після смерті свого чоловіка, яку вона також прийняла, але не переоформила своїх спадкових прав у зв`язку із смертю.

Після смерті матері позивача - ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, зокрема житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований в АДРЕСА_2 .

Наявність та належність спадкового майна підтверджується інформацією згідно довідки Кищенецького старостинського округу Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 23.04.2024 № 107, яка інформує, що житловий будинок по АДРЕСА_2 на неприватизованій земельній ділянці площею 0,35га, рахується за ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 згідно погосподарської книги на 2021-2025 роки № 8, ст.22-24, № ОПО- 0056-1. Аналогічна інформація міститься у довідці Кищенецького старостинського округу Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 23.04.2024 № 106. При цьому, за наявною інформацією, правовстановлюючий документ на будинок за життя спадкодавець не отримала.

Також, після смерті ОСОБА_3 залишилось інше спадкове майно - земельна частка (пай) площею 2,75 в умовних кадастрових гектарах у КСП ім. Коцюбинского с. Чапаєвка Погребищенського району Вінницької області, яка належала померлій згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0094458, виданого на підставі рішення Погребищенської районної державної адміністрації № 259 від 12.11.1996 року.

Наявність та належність спадкового майна підтверджується інформацією згідно листа відділу Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області № 1027/25-24 від 24.07.2024, яким поінформовано, що згідно записів Книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), що видавались Погребищенською районною державною адміністрацією Вінницької області по колективному сільськогосподарському підприємству ім. Коцюбинського Чапаєвської сільської ради народних депутатів на ім`я ОСОБА_3 зареєстровано 27.11.1996р. за № 458 сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ВН №0094458 розміром 2,75 в умовних кадастрових гектарах вартістю 10356,00 грн. на підставі рішення Погребищенської районної державної адміністрації № 259 від 12.11.1996 року.

При цьому, оригінал вказаного правовстановлюючого документа (сертифікат на право на земельну частку (пай), - відсутній, тобто втрачений.

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно - земельна частка (пай) площею 2,75 в умовних кадастрових гектарах у КСП ім. Коцюбинского с.Чапаєвка Погребищенського району Вінницької області, яка належала померлому згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0094457, виданого на підставі рішення Погребищенської районної державної адміністрації № 259 від 12.11.1996 року.

Наявність та належність спадкового майна підтверджується інформацією згідно листа відділу Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області № 1028/25-24 від 24.07.2024, яким поінформовано, що згідно записів Книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), що видавались Погребищенською районною державною адміністрацією Вінницької області по колективному сільськогосподарському підприємству ім. Коцюбинського Чапаєвської сільської ради народних депутатів на ім`я ОСОБА_2 зареєстровано 27.11.1996р. за № 457 сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ВН №0094457 розміром 2,75 в умовних кадастрових гектарах вартістю 10356,00грн. на підставі рішення Погребищенської районної державної адміністрації № 259 від 12.11.1996 року.

При цьому, оригінал вказаного правовстановлюючого документа (сертифікат на право на земельну частку (пай), - відсутній, тобто втрачений, наявною є копія вказаного сертифіката, яка залишилась серед речей померлого.

У зв`язку із втратою оригіналів правовстановлюючих документів здійснено публікацію відповідних оголошень про втрату в газеті «Жашківщина» № 77-78 (110456) від 27.09.2024.

В процесі здійснення оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , представник позивача звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., із заявою щодо видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті матері позивача ОСОБА_3 - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 та на земельну частку (пай) площею 2,75 в умовних кадастрових гектарах у КСП ім. Коцюбинского с. Чапаєвка Погребищенського району Вінницької області, яка належала померлій згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0094458, виданого на підставі рішення Погребищенської районної державної адміністрації № 259 від 12.11.1996 року. Також звернення стосувалось видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті батька позивача ОСОБА_2 - на земельну частку (пай) площею 2,75 в умовних кадастрових гектарах у КСП ім. Коцюбинского с. Чапаєвка Погребищенського району Вінницької області, яка належала померлому згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0094457, виданого на підставі рішення Погребищенської районної державної адміністрації № 259 від 12.11.1996 року.

Разом з тим, в процесі оформлення спадщини виявилось, що оформити в нотаріальному порядку спадкове майно немає можливості, у зв`язку з чим зумовлене звернення з даним позовом до суду.

Постановою від 05.10.2023 року приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Завірюхою О.В., відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на вищевказане спадкове майно по причині відсутності (втрати) оригіналів правовстановлюючих документів.

Даною постановою повідомлено, що за даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На підставі заяви представника спадкоємця, ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Завірюхою О.В., відкрита спадкова справа № 128/2024 від 05 жовтня 2024 року. Факт смерті ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 , виданим Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 24 квітня 2024 року, актовий запис № 10.

Згідно підпункту 4.12, пункту 4 глави 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Відповідно до підпункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу 2 вищевказаного Порядку видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на майно.

Представником спадкоємця повідомлено, що документи, які посвідчують право власності померлої на вищевказаний житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та земельну частку (пай) у спадкоємця відсутні і тому надати їм нотаріусу для видачі свідоцтв про право на спадщину неможливо.

Відповідно довідки, виданої виконавчим комітетом Маньківської селищної ради Черкаської області від 23 квітня 2024 року за № 107, житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , дійсно рахується за померлою ОСОБА_3 згідно із записом погосподарській книги на 2021-2025 роки № 8, ст. 22-24, № ОПО-0056-1.

Відповідно довідки, виданої Головним управлінням Держгеокадастру у Вінницькій області Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Відділ № 2 від 24 липня 2024 року за № 1027/25-24, земельна частка (пай) площею 2,75 в умовних кадастрових гектарах у КСП ім. Коцюбинського, с. Чапаєвка Погребищенського району Вінницької області, зареєстрована за померлою ОСОБА_3 27 листопада 1996 року за № 458, сертифікат на право власності на земельну частку (пай) серії ВН № 0094458.

Відповідно до п. 3 глави 7 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, документи, на підставі яких вчинено нотаріальну дію, та документи або копії (витяги) з них, необхідні для вчинення нотаріальних дій, обов`язково долучаються до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса. У разі коли державну реєстрацію права власності на нерухоме майно відповідно до закону проведено без видачі документа, що посвідчує таке право, нотаріальна дія щодо такого майна вчиняється на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманої шляхом безпосереднього доступу до нього. Така інформація долучається до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса.

Державна реєстрація права власності на вищевказане нерухоме майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня. При цьому представник спадкоємця померлої ОСОБА_3 , не надав нотаріусу документи, що посвідчують право власності спадкодавця на нерухоме майно, як це вимагає пункт 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, повідомивши, що такий документ відсутній, у зв`язку з чим постановлено відмовити ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Згідно ч.3 пункту 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися за оформленням права на спадщину за правилами позовного провадження.

Таким чином, нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом посилаючись на відсутність правовстановлюючих документів, фактична відсутність та втрата правовстановлюючих документів на майно не дає можливості оформити спадкові права позивача після смерті батьків в нотаріальному порядку що змушує звертатись до суду з даним позовом.

При розгляді заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину нотаріусом перевірено наявність та склад спадкових відносин, наявність та належність спадкового майна спадкодавцям, підтверджено наявність та факт прийняття спадщини позивачем.

Наявність та належність спадкового майна - прав на земельну частку (пай) підтверджується інформацією, наданою згідно листів відділу Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області №1028/25-24 від 24.07.2024, № 1027/25-24 від 24.07.2024. Наявність та належність спадкового майна - житлового будинку підтверджується інформацією, наданою згідно довідки Кищенецького старостинського округу Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 23.04.2024 № 107.

Згідно довідки Кищенецького старостинського округу Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 23.04.2024 № 107, вбачається, що житловий будинок по АДРЕСА_2 на неприватизованій земельній ділянці площею 0,35га, рахується за ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 згідно погосподарської книги на 2021-2025 роки № 8, ст.22-24, № ОПО- 0056-1. Аналогічна інформація міститься у довідці Кищенецького старостинського округу Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області від 23.04.2024 № 106. При цьому, за наявною інформацією, правовстановлюючий документ на будинок за життя спадкодавець не отримала.

Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 11.10.2024 року № 398789604 підтверджує, що на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за АДРЕСА_3 , право власності не зареєстровано.

На замовлення позивача приватним підприємством "Уманський центр технічної інвентаризації" виготовлено технічний паспорт з проведенням технічної інвентаризації житлового будинку садибного типу АДРЕСА_3 .

Згідно даних технічної інвентаризації житловий будинок збудовано у 1960 році.

04.10.2024 року за № 92/06-09 відділом будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, комунального майна Маньківської селищної ради надано письмову інформацію про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, державних будівельних норм і правил.

Згідно даного листа, відділ будівництва, архітектури, житлово-комунального господарства, комунального майна Маньківської селищної ради встановлено, що житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 збудовано на неприватизованій земельній ділянці площею 0,35га, забудова земельної ділянки знаходиться в зоні житлової забудови, відповідає положенню містобудівної документації та не порушує права інших осіб і використовувати сусідні земельні ділянки відповідно до цільового призначення.

Згідно даних технічної інвентаризації встановлено, що забудова житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами здійснена у 1960 році, тобто здачі в експлуатацію майно не підлягає.

Слід також зазначити, що відповідно до п.40 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015р. №1127, державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", іншими законами України та цим Порядком, крім випадку, передбаченого абзацом другим цього пункту. Відповідно до ч.2 ст.3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації.

Позивач не може скористатись даним Порядком та зареєструвати право власності, оскільки будинок рахується за покійною особою та нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, склалась ситуація, що для оформлення прав власності на вказане майно в порядку спадкування необхідно отримати свідоцтво про право на спадщину, попередньо зареєструвавши майно. Зареєструвати ж право власності немає можливості, тому що власник мертвий, зареєструвати майно за померлою особою теж немає правових підстав, у зв`язку з чим можливо лише в судовому порядку визнати право власності на спадкове майно.

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у постанові від 05.10.2024 року приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., у довідках Надроссянського старостинського округу виконавчого комітету Погребищенської міської ради Вінницького району Вінницької області від 02.08.2024 року № 13-67, № 13-68, у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області (Кищенецький старостинський округ) від 29.04.2024 року № 109, вбачається, що єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , є ОСОБА_1 , позивач по справі.

У зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, у позивача-спадкоємця немає можливості оформити право власності на спадкове майно у іншому порядку, ніж шляхом звернення з даним позовом до суду про визнання права власності на майно в порядку спадкування, оскільки іншої можливості оформити право власності на майно немає, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1050/24-ц за позовом ОСОБА_1 до Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області та Погребищенська міська рада Вінницького району Вінницької області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 29 жовтня 2024 року о 10 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 29 жовтня 2024 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 29 жовтня 2024 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається впродовж п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В.Л. Маренюк