Провадження №: 2-во/755/202/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" жовтня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Гончарука В.П.,

з секретарем Гриценка О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Києва заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки у судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2024 року заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва, позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУАСОН» про визнання майнового (речового) права на об`єкт незавершеного будівництва -задоволено.

У тексті заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 січня 2024 року у справі № 755/16527/23, невірно зазначено кількість кімнат у квартирі майнові права на яку було визнано за позивачем, а саме, «однокімнатна», замість вірної «двокімнатна».

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Сторони по справі у судове засідання не з`явилися, повідомлені про час і місце судового засідання належним чином, їх неявка не перешкоджає розглядові питання про внесення виправлень у судове рішення.

Як роз`яснено п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Вивчивши матеріали зазначеної цивільної справи, суд вважає, що описка підлягає виправленню.

Керуючись ст. 219 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в заочному рішенні Дніпровського районного суду м. Києва від 16 січня 2024 року у справі № 755/16527/23 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУАСОН» про визнання майнового (речового) права на об`єкт незавершеного будівництва.

У тексті заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 січня 2024 року у справі № 755/16527/23, вважати вірним кількість кімнат у квартирі майнові права на яку було визнано за позивачем, а саме, - «двокімнатна».

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна карга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя