У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачем, зареєстрований 01.06.2018 року у Сєвєродонецькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, актовий запис №420.

Ознайомившись з позовною заявою та вивчивши, долучені до неї документи, вважаю що така не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, виходячи з наступного.

Положеннями ст. 27 ЦПК України передбачено загальні правила територіальної підсудності.

Відповідно до ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них. (ч.2 ст. 28 ЦПК).

Позивачем до позовної заяви долучено копію заяви, згідно якої вказано, що між позивачем та відповідачем встановлена домовленість з приводу розгляду справи за місцем реєстрації позивача. Вказана копія заяви належним чином не засвідчена, тому викликає сумнів щодо її достовірності, відтак не береться суддею до уваги.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Позивач у позовній заяві зазначає, що фактичним місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 .

Крім того, до позовної заяви додано Довідку від 21.08.2023 року №1203- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, згідно якої фактичним місцем проживання ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 .

У відповідності до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України судом направлено запити до органів реєстрації місця проживання щодо надання інформації про фактичне у встановленому законом порядку місце проживання як внутрішньо переміщеної особи відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно відповіді Правобережного управління соціального захисту населення Дніпровської міської ради від 11.10.2024 року №10/3-330, яке надійшло на електронну адресу суду 14 жовтня 2024 року, станом на 11.10.2024 року згідно з єдиною інформаційною базою даних про внутрішньо переміщених осіб ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не перебуває на обліку в Управлінні.

Згідно відповіді є Єдиного державного демографічного реєстру № 831075 від 07.10.2024 року місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно ч.ч 1, 6 ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Відповідно до положень ч.3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»:

місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги;

місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також апартаменти (крім апартаментів у готелях), кімнати та інші придатні для проживання об`єкти нерухомого майна, заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), в яких особа отримує соціальні послуги.

Відповідно до пункту 3, 4 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 р. № 265, декларування/реєстрація місця проживання (перебування), зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), зміна місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування) особи здійснюється органом реєстрації, на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради.

Особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Пунктом 5 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування) передбачено, що громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, які на законних підставах постійно або тимчасово проживають на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання та прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати/зареєструвати його. Іноземець чи особа без громадянства, які отримали довідку про звернення за захистом в Україні, можуть зареєструвати місце свого перебування в Україні.

У разі коли особа, місце проживання якої задекларовано/зареєстровано, декларує або реєструє нове місце проживання з одночасним зняттям з попереднього місця проживання (перебування), заява про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання не подається. При цьому внесення змін до реєстру територіальної громади за попереднім місцем проживання здійснюється на підставі повідомлення органу реєстрації про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи із зазначенням дати зняття з місця проживання.

Враховуючи наведене, законодавством чітко встановлений порядок реєстрації місця проживання (перебування) на території України.

Таким чином, пред`явити позов позивач може лише за зареєстрованим місцем проживання чи перебування відповідача.

Відтак, зареєстроване місце проживання позивача за територіальною підсудністю не відноситься до Ужгородського району Закарпатської області, у зв`язку із чим дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Суддя звертає увагу, що згідно положень п.3 Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (пункт 3-1 Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-IX відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», яким введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому воєнний стан в Україні неодноразово продовжено, зокрема Законом України № 3057-IX затверджено Указ Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 2023 року 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Місце проживання відповідача зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , що належить до територіальної юрисдикції Калінінського районного суду м. Донецька.

Згідно з Розпорядженням Голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 №27/0/38-14 розгляд справ, підсудних Калінінському районному суду м. Донецька, здійснюється Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області.

За правилами п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

Водночас, згідно з ч.1 ст.378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Згідно з нормами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини» інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається належний суд, тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

З огляду на викладене зазначену справу слід передати на розгляд Павлоградського міськрайоного суду Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135), суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати за підсудністю на розгляд Павлоградського міськрайоного суду Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135).

Роз`яснити, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило