Справа № 386/1017/23
Провадження № 2/386/33/24
УХВАЛА

про повернення зустрічної позовної заяви

11 жовтня 2024 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гут Ю. О.

з участю: секретаря судового засідання Корніцької Л.В.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до Фермерського господарства «Фенікс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 , про визнання недійсним додаткової угоди про внесення змін до договору оренди землі по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , який діє в інтересах Фермерського господарства «Фенікс» до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та скасування рішення про державну реєстрацію прав, визнання недійсним угоди про дострокове розірвання договору оренди земельної ділянки, -

встановив:

ОСОБА_1 , який діє в інтересах Фермерського господарства «Фенікс» 16.08.2023 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та скасування рішення про державну реєстрацію прав, визнання недійсним угоди про дострокове розірвання договору оренди земельної ділянки, в якій просить:

усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою шляхом витребування у ОСОБА_2 ідентифікаційний номер НОМЕР_1 земельну ділянку площею 3,96 газ кадастровими номерами :02:000:2661 яка розташована на території Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області цільове призначення земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

визнати недійсним договір купівлі продажу від 04 липня 2023 року укладеного між ОСОБА_4 яка діє як представник ОСОБА_3 та ОСОБА_2 щодо продажу земельної ділянки площею 3,96 газ кадастровими номерами :02:000:2661 яка розташована на території Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області цільове призначення земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, посвідчений приватним нотаріусом Захаренком В.В. Голованівського нотаріального округу кіровоградської області та зареєстрований в реєстрі за № 1534, скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 68306893 від 04.07.2023 року приватного нотаріуса Захаренка Вадим Володимировича Голованіського районного нотаріального округу Кіровоградської області про реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровими номерами :02:000:2661 яка розташована на території Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області цільове призначення земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,96 га, власник ОСОБА_2 ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

скасувати рішення Державного реєстратора Бондарчук Анастасії Сергіївни Гайворонської міської ради індексний номер 67226463 щодо іншого речового права яке припинено від 13.04.2023 року, щодо реєстрації угоди від 12.04.2023 року про дострокове розірвання договору оренди землі від 18.12.2012 року серія та номер: б/н виданий 12.04.2023 року, видавник: орендар ФГ «Фенікс» орендодавець ОСОБА_3 .

Разом з позовною заявою представник позивача подав до суду клопотання про витребування доказів

Ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області від 28 серпня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Витребувано:

у ОСОБА_3 оригінал угоди від 12.04.2023 про дострокове розірвання договору оренди землі від 18.12.2012, кадастровий номер :02:000:2661 та оригінал протоколу № з від 12.04.2023 року позачергових загальних зборів учасників фермерського господарства «Фенікс» (.

у ОСОБА_2 оригінал договору купівлі -продажу земельної ділянки від 04.07.2023 кадастровий номер :02:000:2661 та оригінал протоколу № 3 від 12.04.2023 року позачергових загальних зборів учасників фермерського господарства «Фенікс» ().

у Голованівської районної державної адміністрації Кіровоградської області реєстраційну справу щодо реєстрації угоди від 12.04.2023 про дострокове розірвання договору оренди земельної ділянки кадастровий номер :02:000:2661 від 18.12.2012 укладеного між головою ФГ «Фенікс» в особі голови ФГ Щуренка Олега Дмитровича та ОСОБА_3 ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

Копію ухвали суду від 28.08.2023 про відкриття провадження, а також прикріплені до нього файли надіслано ОСОБА_2 в його електронний кабінет, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу до електронного кабінету 28.08.2023 о 19 год. 26 хв.

16.02.2024 ОСОБА_2 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відновити пропущений строк на його подачу, визнавши поважними причини несвоєчасності його подання.

Разом з цим останній до відзиву докази причини поважності пропуску даного строку суду не надав, лише у відзиві вказав, що в зв`язку з власної хвороби та хвороби дітей не зміг вчасно надати відзив на позовну заяву.

Таким чином, 15-денний строк на подачу відзиву для відповідача сплив 12.09.2023.

Відзив подано відповідачем ОСОБА_2 16.02.2023, тобто зі спливом строку, встановленого в ухвалі суду від 28.08.2023.

При цьому, представник відповідача у відзиві просив про поновлення процесуального строку, однак доказів поважності пропуску строку суду не надав, як того вимагає ч. 4 ст. 127 ЦПК України, що унеможливило вирішення судом питання про поновлення пропущеного строку для подання відзиву та його прийняття.

Відповідно до статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок -добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю треба розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Також , 16.02.2024 відповідачем подано зустрічний позов, в якому відповідач ОСОБА_2 просить суд визнати недійсним Додаткову угоду про внесення змін до договору оренди землі від 13.03.2017, укладену між ФГ «Фенікс» та невідомою особою від іменні ОСОБА_3 , а також витребувати докази.

Зустрічна позовна заява подана до суду в порушення ч. 5 ст. 49 ЦПК України, а саме до суду не подані докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

В підготовчому засіданні ОСОБА_2 вказану заяву підтримав та просив задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 в підготовчому засіданні заперечив проти прийняття зустрічного позову .

Суд заслухавши представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали зустрічного позову, дійшов до висновку про повернення відповідачу зустрічного позову.

Відповідно до п. З ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно зч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається у строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст. 123 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (ч. 1 ст. 126 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20, провадження № 14-25цс24).

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19, провадження № 11-24апп21).

Формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанні судового рішення та є порушенням» статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13.01.2000 у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08.03.2017 у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Норми ЦПК України забезпечують судовий процес, і оперативність розгляду судових справ і жодною мірою не обмежують суб`єктів щодо права на судовий захист, що є проявом принципу диспозитивності, ст. 11 ЦПК України.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліметаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність обєктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (див. постанову Верховного Суду від 21.12.2023 у справі № 910/12042/22).

Правові норми та судова практика мають застосовуватися таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні. Правова позиція щодо подання зустрічної позовної заяви із пропуском строку, встановленого для подання відзиву, є достатньою підставою для її повернення, є послідовною та викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема у постановах Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 920/342/17, від 04.04.2019 у справі № 918/361/18, від 29.07.2019 у справі № 925/872/18, від 18.09.2019 у справі № 910/16837/18 від 07.11.2019 у справі № 910/2892/19.

Суд також наголошує, що повернення зустрічного позову в межах цієї справи не є перешкодою у доступі до правосуддя, адже учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову як окремого на загальних підставах.

Як зазначено, зокрема, у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 752/2177/22 (провадження № 61-4447св23) доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута. Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (ГЛУА 97 V. ЦККАПчШ, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18 вересня 2019 року в справі № 910/16837/18 зроблено висновок про те, що відлік строку на подання відзиву на позовну заяву та, відповідно, подання зустрічної позовної заяви пов`язується з постановленням ухвали про відкриття провадження в справі, а не зі зміною підстав позову, збільшенням чи зменшенням позовних вимог.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 237/3566/17 (провадження № 61-13886св21) вказано, що: «право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним; подаючи зустрічну позовну заяву, заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України). Отже, зустрічна позовна заява, подана до суду поза межами строку для подання відзиву, підлягає поверненню судом заявнику».

Відповідач ОСОБА_2 не надавав до суду клопотання про поновлення строку для подання зустрічного, зустрічний позов не містить посилань на обставини, які стали істотними перешкодами чи труднощами, для вчинення відповідної процесуальної дії у встановлений судом строк. Крім того, зустрічний позов поданий з порушенням ч. 5 ст. 49 ЦПК України.

Суди у цивільних справах не оцінюють професійність, якість чи своєчасність правової допомоги, яка перешкодила особі, якій вона надається отримати ефективний доступ до суду (див. ухвалу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 554/4001/17, провадження № 61-20093ск21).

Матеріали справи не містять доказів та й доводів, які б свідчили про наявність перешкод для ОСОБА_2 щодо своєчасного звернення за професійною правничої допомогою.

Тобто час такого звернення залежав виключно від її волевиявлення.

Таким чином, ОСОБА_2 не спростовано того, що він мав можливість подати відповідний зустрічний позов у строк, встановлений для подання відзиву.

Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов^язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Установивши, що ОСОБА_2 пропустив строк на звернення до суду із зустрічним позовом суд не встановив поважних причин, що перешкоджали йому подати зустрічну позовну заяву вчасно, суд дійшов висновку про повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

При цьому, суд роз`яснює, що відмова у прийнятті зустрічної позовної заяви не позбавляє ОСОБА_2 права предявити позов у загальному порядку.

Враховуючи наведене, суд не вважає застосування наслідків, передбачених ЦПК України щодо зустрічної позовної заяви, поданої з пропуском встановленого строку та без доведення непереборності підстав, що стало причиною пропуску такого строку, проявом надмірного формалізма.

Відповідно до ч. З ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 121 193 194 197, 198, 200, 258-261 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до Фермерського господарства «Фенікс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_3 , про визнання недійсним додаткової угоди про внесення змін до договору оренди землі

Повернути матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 .

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Копію даної ухвали суду направити учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення повної ухвали суду 14 жовтня 2024 року.

Суддя: Гут Ю. О.