1Справа № 335/7906/24 2-сз/335/43/2024
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 жовтня 2024 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Романько О.О., ознайомившись із заявою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» про повернення судового збору у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» поданою через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
08.07.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» звернулось до суду з позовом поданим через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
24.07.2024 ухвалою суду позовну заяву залишено без руху у зв`язку з тим, що до позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» було додано платіжну інструкцію № 9403 від 03.07.2024 про сплату судового збору за подання позовної заяви в розмірі 3028,00 грн. через АТ «СЕНС БАНК». Але при перевірці сплати судового збору судом встановлено, що дана платіжна інструкція не має підтвердження, що саме за цією позовною заявою був сплачений судовий збір та зарахований до відповідного бюджету.
Ухвалою судді від 14.08.2024 позовну заяву було повернуто позивачу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» у зв`язку з не виконання ухвали без руху.
Разом з тим, 16.08.2024 до суду надійшла заява представника позивача з поясненнями щодо сплати судового збору згідно призначення платежу саме в цивільній справі за позовом до відповідача ОСОБА_2 .. Знову представником надано саме копію квитанції про сплату таких витрат.
Суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Це означає, що суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної адміністративної справи.
Своєю чергою механізм реалізації перевірки зарахування коштів судового збору визначений ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір».
Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, то суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені процесуальним законодавством, зокрема, в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.
При перевірці саме зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України,використовуючи способи, передбачені процесуальним законодавством, відповідальною особою знову не було сформовано підтвердження такого надходження. За період з 01.07.2024 по 14.07.2024 надана представником позивача платіжна інструкція не обліковується та не долучена в документообігу до жодної цивільної справи.
Усі правові засади, що стосуються порядку сплати судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір» №3614-VI. Збір сплачується за місцем розгляду справи у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору є у вільному доступі на офіційних вебсайтах судів.
Судовий збір можна сплатити як у готівковій, так і у безготівковій формі, у тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»). Платіжне доручення про безготівкове перерахування судового збору чи квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (скарги, клопотання).
Постановою Правління Національного банку України № 163 від 29.07.2022 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, а також вимоги щодо заповнення розрахункових документів.
Відповідно до вказаної Інструкції, платіжне доручення оформляється за вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів та подається до банку, що обслуговує платника, у кількості примірників, необхідних для усіх учасників безготівкових розрахунків. (п. 3.1 Інструкції)
Згідно із п. 37 розділу ІІ Інструкції передбачено, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу». Платник заповнює його таким чином, щоб надати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Важливо, аби у розділі «Призначення платежу» платник вказав відомості про те, яка саме позовна заява оплачується збором.
Також платіжне доручення має бути засвідчене підписом виконавця банку, відповідального за здійснення переказу коштів, і скріплене печаткою банківської установи з відміткою про дату надходження платіжного доручення та його виконання.
Щодо належності заповнення реквізитів платіжного документа варто також звернути увагу на правову думку Верховного Суду у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 905/1057/18, а також в ухвалі від 23.03.2021 року у справі 280/3218/20.
Одним із доказів сплати судового збору є підтвердження про здійснення переказу коштів до спецфонду Державного бюджету України за рахунками, закріпленими за Орджонікідзевським районним судом міста Запоріжжя, від Управління Державної казначейської служби України у відповідному районі та області. Належним доказом вважатиметься й квитанція (платіжне доручення) визначеного зразка.
Зокрема, таке підтвердження необхідне й тоді, коли суд не має можливості самостійно перевірити відомості щодо сплати судового збору.
Отже, для досягнення правової визначеності, шляхом реалізації права на доступн до суду, позивач повинен виконати вимоги закону щодо сплати судового збору та надати платіжне доручення, оформлене відповідно до Інструкції.
Таким чином, важливим є не лише факт сплати судового збору, а й коректне та повне заповнення реквізитів. Водночас для відкриття провадження у справі долучення самого платіжного доручення до позову замало.
Відповідно до статті 9 Закону «Про судовий збір» перед відкриттям провадження у справі суд перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Також розроблено новий функціонал відображення підтверджень зарахування оплати (повернення) судового збору.
Дані щодо підтвердження оплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до автоматизованої системи документообігу суду, роботу якої у Сьомому апеляційному адміністративному суді забезпечує комп`ютерна програма КП «Д3». При цьому виконується автоматичне поєднання записів про оплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, із записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Казначейства.
Перед початком розгляду справи перевіряється наявність у справі підтвердження оплати та, у разі, якщо вона відсутня, здійснюється пошук відповідного підтвердження оплати в ручному режимі, після чого такі записи поєднуються.
Відповідно до Методичних рекомендацій підтвердження оплати (повернення) судового збору з Казначейства у КП «Д3», затверджених наказом Державного підприємства «Інформаційні судові системи» від 17.11.2021 № 250-ОД, існує два режими поєднання записів: автоматичний та ручний.
Під час надходження з Казначейства підтверджень оплати судового збору КП «Д3» виконує в автоматичному режимі поєднання записів карток судового збору з відповідними записами підтверджень про їх оплату.
Автоматично виконується перевірка повного збігу таких параметрів:
?сума сплаченого судового збору, грн.;
?дата документа / дата отримання документа Банком розпорядника;
?РНОКПП (ЄДРПОУ) платника.
Якщо збігаються всі 3 параметри та цим параметрам відповідає тільки один запис судового збору, то виконується автоматичне поєднання записів Казначейства і записом судового збору КП «Д3».
Якщо таких карток судового збору за випискою знайдено декілька, і платником є юридична особа - відбувається звірка за номером платіжного документа. У разі збігу номера виписка зв`язується з карткою судового збору, а якщо такого номера не знайдено, то виписка залишається не зв`язаною. Якщо по такому номеру виявлено декілька карток судового збору, то відбувається прив`язка до тієї картки судового збору, чия дата платіжного документа найменша.
Якщо не збігається хоча б один із вказаних параметрів, то поєднання не відбудеться і його необхідно виконати у ручному режимі в картці справи.
У разі відсутності в учасника процесу РНОКПП (ЄДРПОУ), пошук підтверджень виконується у випадку збігу таких параметрів:
?сума сплаченого судового збору;
?дата документа (дата отримання документа Банком розпорядника).
Таким чином, платникам варто звертати увагу на правильне заповнення реквізитів при оплаті судового збору, адже це суттєво впливає на коректне та успішне зарахування коштів на відповідні рахунки та, як наслідок, оптимізує роботу у процесі відкриття провадження у справах та надає в подальшому можливість коректного вирішення питання щодо повернення судового збору.
27.09.2024 представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» до суду подано заяву, в якій представник просить повернути сплачений при зверненні до суду судовий збір.
Станом на 04.10.2024 у суду немає підтвердження про сплату судового збору за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» поданою через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Розглянувши вказану заяву, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.
У провадженні суду перебувала позовна заява ТОВ «Фінансова компанія «Прайм Альянс», яка була повернута судом 14.08.2024 у зв`язку з невиконанням ухвали без руху від 24.07.2024, отже процесуальних підстав для повернення заявнику судового збору суд не вбачає.
Відповідно до п.1 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» зарахування судового збору до Державного бюджету України судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Відповідно до п.2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Відповідно до п.3 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, а також на забезпечення архітектурної доступності приміщень судів, доступності інформації, що розміщується в суді, для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення.
Дослідивши матеріали заяви, приходжу до висновку, що в поверненні суми сплаченого судового збору за подачу позовної заяви необхідно відмовити, оскільки підтвердження судового збору судом не встановлено, а тому відсутні підстави, визначені ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» для повернення заявнику судового збору.
Керуючись ст. ст. 177, 260, 261, 263, 353 ЦПК України, суд,
У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» про повернення судового збору у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Прайм Альянс» поданою через представника Олексія Тимошенка до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором про повернення судового збору -відмовити.
Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення Запорізького апеляційному суду.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена 09.10.2024.

Суддя: О.О. Романько