УХВАЛА

29 січня 2024 року м. Кропивницький

справа № 391/643/23

провадження № 22-ц/4809/538/24

Кропивницький апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Чельник О.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Попович Павло Олександрович, на ухвалу Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 25 грудня 2023 рокуу цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди земельної ділянки та стягнення заборгованості по сплаті орендної плати,

ВСТАНОВИВ:

До Кропивницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Попович Павло Олександрович, на ухвалу Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 25 грудня 2023 року.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

В прохальній частині апеляційної скарги сторона позивачаставить питання про розстрочення сплати судового збору, посилаючись на складне матеріальне становище позивача.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Згідно з ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд враховуючи майновий стан сторони може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Отже, доводи про майновий стан сторони та відсутність можливості сплати коштів самі по собі не можуть бути підставою для звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору, оскільки заявник має не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільний майновий стан, але й подати до суду відповідні докази.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

З поданого клопотання убачається, що предстанвиком позивача заявлена лише вимога про розстрочення сплати судового збору із посиланням на складне матеріальне становище, однак не надано належних доказів, які б свідчили про неможливість оплати позивачем судового збору у визначеному законом розмірі на даний час.

У зв`язку з чим, апеляційний суд позбавлений можливості вирішити питання про розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, а тому не може задовольнити відповідне клопотання.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Така відмова не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду для фізичних осіб встановлено ставку - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, при подачі апеляційної скарги на оскаржувану ухвалу суду необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп.

Слід зазначити, що заявник не позбавлений можливості повторно звернутись до суду із клопотанням про розстрочення, відстрочення чи звільнення від сплати судового збору, надавши суду належні докази його майнового стану та неспроможності сплатити судовий збір.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України

УХВАЛИВ :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Попович Павло Олександрович, про розстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Попович Павло Олександрович, на ухвалу Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 25 грудня 2023 року залишити без руху.

Запропонувати протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, а саме оригінал квитанції на суму 605 грн 60 коп сплачену за такими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл/тг м.Кропивн/22030101

Код отримувача (код ЄДРПОУ): 37918230

Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0011567

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Кропивницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

або надати документи, які підтверджують підстави звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору відповідно до закону.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.І. Чельник