КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Кафідова О.В.
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 754/5671/24

09 жовтня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Кафідової О.В., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою представника заінтересованої особи Міністерства оборони України Завальнюк Жанни В`ячеславівни на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 вересня 2024 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Управління соціального захисту населення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Міністерство оборони України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з померлим військовослужбовцем,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 03 вересня 2024 року заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Управління соціального захисту населення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Міністерство оборони України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з померлим військовослужбовцем - задоволено частково.

Встановлено факт проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) та померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_2 ) однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 2014 року та до дня його смерті.

В задоволенні інших вимог заяви - відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник заінтересованої особи Міністерства оборони України Завальнюк Жанна В`ячеславівна 13 вересня 2024 року через підсистему "Електронний суд" подала апеляційну скаргу в якій просить рішення першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким заяву ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Крім того, в апеляційні скарзі представник заінтересованої особи Міністерства оборони України Завальнюк Жанна В`ячеславівна просить відстрочити сплату судового збору.

В обґрунтування клопотання зазначає, що у зв`язку з тим, що Міністерство оборони України є бюджетною установою, то оплата судового збору здійснюється структурним підрозділом - Департаментом фінансів Міністерства оборони України, через органи державного казначейства України, що приведе до пропущення строків подання апеляційної скарги (подання заявок до Департаменту фінансів Міністерства оборони України, реєстрація, надання виконавцям, підготовка документів, відправка в казначейство, оплата та отримання відмітки на платіжному дорученні про оплату тощо).

До Департаменту соціального забезпечення Міноборони подано заявку на оплату судового збору, однак на момент подання апеляційної скарги надати суду платіжне доручення з відміткою органу Державної казначейської служби України в якості доказу судового збору у представника Міністерства оборони України немає можливості.

Проте, Київський апеляційний суд не приймає зазначені доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення, розстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені представником Міністерства оборони України обставини не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Заявник не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення або звільнення від сплати судового збору, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про майновий стан Міністерства оборони України не надав.

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору в сумі 726,72 грн. до суду апеляційної інстанції не надано, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, слід відмовити.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що зазначені обставини не є підставою для відстрочення Міністерству оборони України сплати судового збору, а тому клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Апеляційна скарга, не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу не сплачено судовий збір.

Статтею 2 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання апеляційної на рішення суду, а саме 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги у даній справі, обраховується, виходячи з тієї суми судового збору, яка підлягала сплаті при поданні відповідного позову у цій справі - 3 028 грн.

Представником заінтересованої особи Міністерства оборони України оскаржується рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 вересня 2024 року в частині задоволених позовних вимог, а тому враховуючи положення п.6 ч. 2 ст. 4 та ч.4 ст. 6 вищевказаного Закону, особі яка подає апеляційну скаргу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1 211 грн. 20 коп.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 вересня 2024 року становить 726 грн. 72 коп. (1 211 грн. 20 коп. х 150 :100 : 2 х 0,8).

Відповідно до вимог ст. 357 ЦПК України суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог статті 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, постановляє ухвалу про залишення її без руху, про що повідомляє відповідну особу і надає строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 726 грн. 72 коп. за реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Солом.р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Керуючись ст. 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити представнику заінтересованої особи Міністерства оборони України Завальнюк Жанні В`ячеславівні у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу представника заінтересованої особи Міністерства оборони України Завальнюк Жанни В`ячеславівни на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 вересня 2024 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Управління соціального захисту населення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Міністерство оборони України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з померлим військовослужбовцем - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дняотримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: