КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

1 жовтня 2024року місто Київ

Справа № 363/3878/20

Апеляційне провадження № 22-з/824/1333/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Судді доповідача Желепи О. В.

суддів: Мазурик О. Ф., Немировської О. В.

вирішуючи заяву ОСОБА_1 , поданої в інтересах ОСОБА_2 , про скасування заходів забезпечення позову

у справі за позовом ОСОБА_3 (до зміни імені - ОСОБА_3 ) до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Старшого державного виконавця Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Картошкіної Марини Михайлівни, Начальника Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попка Володимири Вікторовича, Акціонерного товариства Комерційного банку «Приват Банк», Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи - Приватний нотаріус Вишгородського району Київської нотаріального округу Голуб Людмила Андріївна, Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, визнання недійсними електронних торгів, акту про реалізацію предмету іпотеки, свідоцтва про право власності на майно, витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому, остаточно уточнивши позовні вимоги, просила:

-визнати недійсним і таким, що не підлягає виконанню з моменту вчинення, виконавчий напис №2057 від 27 листопада 2018 року вчинений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М.;

-визнати недійсними електронні торги проведені 29 травня 2020 року Державним підприємством «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, протокол проведення електронних торгів №482504 від 29 травня 2020 року в частині продажу лоту за реєстраційним номером 419866: а саме садового будинку з надвірними будівлями площею 236,3 кв.м., та земельної ділянки площею 0,0509 га, кадастровий номер :37:171:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем яких є ОСОБА_2 ;

-визнати недійсним акт старшого державного виконавця Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Картошкіної М.М. від 11 червня 2020 року про реалізацію предмета іпотеки;

-визнати недійсним свідоцтво №799 від 08 липня 2020 року видане приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Голуб Л.А., про посвідчення права власності ОСОБА_2 на садовий будинок загальною площею 46,6 кв.м зазначеного літерою «А», з надвірними будівлями: вбиральня - літера «Б», душ - літера «В», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати недійсним свідоцтво №803 від 08 липня 2020 року, видане приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Голуб Л.А., про посвідчення права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,0509 га, кадастровий номер :37:171:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-витребувати з чужого незаконного володіння у приватну власність ОСОБА_3 вказані садовий будинок та земельну ділянку;

-зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» здійснити реєстрацію Додаткової угоди №1 від 23 червня 2016 року до договору іпотеки №KIY0GK00830013 від 08 серпня 2006 року (реєстрацію Договору від 30 червня 2016 року про внесення змін до Договору іпотеки №KIY0GK00830013 від 08 серпня 2006 року) в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та подати зазначені договори уповноваженому державному виконавцю як мирову угоду між ОСОБА_3 і АТ КБ «Приватбанк» в процесі виконання рішення Вишгородського районного суду Київської області (виконавчий лист №363/1790/15-ц від 12 серпня 2016 року) для передачі на затвердження до Вишгородського районного суду Київської області в порядку статті 434 ЦПК України.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 31 серпня 2021 року в задоволенні позовної заяви відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій, просила оскаржуване рішення скасувати та ухвалити по справі нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року відкрито провадження за даною апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 березня 2024 року клопотання ОСОБА_3 (до зміни імені - ОСОБА_3 ) про звільнення від сплати судового збору задоволено.

Заяву ОСОБА_3 (до зміни імені - ОСОБА_3 ) про вжиття заходів забезпечення позову - задоволено.

Накладено арешт на садовий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Накладено арешт на земельну ділянку площею 0,0509 га, кадастровий номер :37:171:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 30 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 частково, а рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31 серпня 2021 року у частині вирішення позовної вимоги про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, скасовано та ухвалено у цій частині нове рішення, яким позов задоволено частково.

Визнано таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис від 27 листопада 2018 року № 2057, вчинений приватним нотаріусом Бондар І. М.

У іншій частині рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31 серпня 2021 року залишено без змін.

19 серпня 2024 року до Київського апеляційного суду від адвоката Череди Т.М в інтересах ОСОБА_2 надійшла заява про скасування заходів забезпечення позову, яка мотивована тим, що станом на 9 серпня 2024 року потреба в забезпеченні позову відпала.

30 вересня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшли заперечення ОСОБА_3 , в якій зазначає, що 28 вересня 2024 року ОСОБА_3 ознайомилась з постановою Київського апеляційного суду від 30 липня 2024 року та прийняла рішення про підготовку та направлення до Верховного Суду касаційної скарги. Вказує, що якщо така скарга буде прийнята до провадження та задоволена, передчасне скасування заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду питання скасування заходів забезпечення позову повідомлені належним чином.

Відповідно до частини другої статті 372 ЦПК України неявка сторін не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Заслухавши доповідь судді доповідача, дослідивши матеріали справи колегія суддів дійшла висновку про задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову враховуючи наступне.

Згідно зі ст.ст. 149, 150 ЦПК України метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до вимог статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

Аналіз правових норм глави 10 розділу І ЦПК України, якими врегульовано питання скасування заходів забезпечення позову, дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо, а також за наявності обставин, зазначених в частині тринадцятій статті 158 ЦПК України.

Частиною 9 статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення - ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Питання щодо скасування заходів про забезпечення позову судом апеляційної інстанції не вирішувалось.

Як зазначено вище, постановою Київського апеляційного суду від 30 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 частково, а рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31 серпня 2021 року у частині вирішення позовної вимоги про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, скасовано та ухвалено у цій частині нове рішення, яким позов задоволено частково.

Визнано таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис від 27 листопада 2018 року № 2057, вчинений приватним нотаріусом Бондар І. М.

У іншій частині рішення Вишгородського районного суду Київської області від 31 серпня 2021 року залишено без змін.

Так, рішення Вишгородського районного суду Київської області в частині відмови в позові щодо вимог про визнання недійсними електронних торгів, свідоцтва виданого за результатами таких торгів та витребування арештованого майна від ОСОБА_2 на користь позивачки відмовлено в повному обсязі. В цій частині рішення залишено без змін.

Відповідно до статті 384 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Станом на дату розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову Верховним Судом не було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 30 липня 2024 року, відповідно і не була зупинена дія такої постанови.

Тобто, починаючи з 30 липня 2024 року потреба в забезпеченні позову відпала.

Для реалізація рішення в частині задоволення вимог про визнання виконавчого напису таким що не підлягає виконанню, арешт на майно не потрібен.

Доводи ОСОБА_3 про те, що вона має намір оскаржити постанову апеляційного суду не можуть бути підставою для скасування арешту на майно, потреба в якому відпала у зв`язку з вирішенням позовних вимог , в забезпечення яких накладався арешт, - та в задоволенні яких відмовлено.

За таких обставин клопотання адвоката Череда Т.М в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову є обґрунтованим та підлягає задоволенню, відтак відповідно до вимог статті 158 ЦПК України вжитті заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Керуючись ст. ст. 158, 368, 381, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ

Заяву ОСОБА_1 , поданої в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на садовий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та на на земельну ділянку площею 0,0509 га, кадастровий номер :37:171:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , застосовані на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 14 березня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий О.В. Желепа

Судді О.Ф. Мазурик

О. В. Немировська