БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/2158/19
провадження № 2-р/361/8/24
УХВАЛА

02 жовтня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді Петришин Н.М., розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення,

в с т а н о в и в :

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення, де вона просить роз`яснити рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 листопада 2019 року у справі №361/2158/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення часток), а саме роз`яснити, що (чи) суд в своєму рішенні постановив виділити в натурі як окремі об`єкти нерухомого майна:

ОСОБА_1 : 11/20 часток житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з приміщень: 2-1/8,5 кв.м., 2-2/14,4 кв.м., 2-3/14,9 кв.м., 2-4/12,7 кв.м., 2-5/8,2 кв.м., 2-6/3,3 кв.м., загальною площею 62 кв.м., житловою площею 42,0 кв.м., та надвірні будівлі і споруди: гараж «Е», вбиральня «З», ганок «N1, N2, Т, II» вартістю 209 268 грн. та вважати виділене в натурі майно одиницею;

ОСОБА_2 : 9/20 часток житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , що складається з приміщень: 1-1/10, 7 кв.м., 1-2/5,4 кв.м., 1-3/14,1 кв.м., 1-4/16,0 кв.м., 1-5/10, 9 кв.м., 1-6/9,0 кв.м., загальною площею 66,1 кв.м., житловою площею 35, 9 кв.м., та надвірні будівлі і споруди: сарай з погрібом «Б», сарай «В», вбиральня «Д», ганок, споруди «N3, N 4, Т, І» вартістю 176 839 грн., та вважати виділене в натурі майно одиницею.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

За змістом зазначеної статті та п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду, можливе тоді, коли воно є незрозумілим та ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 пред`явила до суду позов до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку між власниками.

Згідно з частиною першою статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки.

Тлумачення положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку про те, що поділ будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

У постанові Верховного Суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки із майна, що є у спільній частковій власності, правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце не виділ, а поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється.

Установлено, що рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 листоада 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено, виділено в натурі ОСОБА_1 11/20 часток житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з приміщень: 2-1/8,5 кв.м., 2-2/14,4 кв.м., 2-3/14,9 кв.м., 2-4/12,7 кв.м., 2-5/8,2 кв.м., 2-6/3,3 кв.м., загальною площею 62 кв.м., житловою площею 42,0 кв.м., та надвірні будівлі і споруди: гараж «Е», вбиральня «З», ганок «N1, N 2, T, ІІ» вартістю 209 268 грн., що складає 11/20 часток від усього об`єкта нерухомості; виділено в натурі ОСОБА_2 9/20 часток житлового будинку розташований за адресою: АДРЕСА_2 , що складається з приміщень: 1-1/10,7 кв.м., 1-2/5,4 кв.м., 1-3/14,1 кв.м., 1-4/16,0 кв.м., 1-5/10,9 кв.м., 1-6/9,0 кв.м., загальною площею 66,1 кв.м., житловою площею 35,9 кв.м., та надвірні будівлі і споруди: сарай з погрібом «Б», сарай «В», вбиральня «Д», ганок, споруди «N3, N 4, T, І», вартістю 176 839 грн., що складає 9/20 часток від усього нерухомого майна.

Вказане рішення набрало законнорї сили.

Право власності зареєстровано власниками та відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого 31.03.2020 ОСОБА_1 : у Розділі «Актуальна інформація про об`єкт нерухомого майна» вказано опис об`єкта: Загальна площа (кв.м) 62, житлова площа (кв.м.) 42, адреса: АДРЕСА_1 . Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого 18.05.2020 ОСОБА_2 у Розділі «Актуальна інформація про об`єкт нерухомого майна» вказано опис об`єкта: Загальна площа (кв.м) 66, 1, житлова площа (кв.м.) 35,9, адреса: АДРЕСА_2 .

З огляду на викладене, встановлено, що судом задоволено позов позивача про поділ будинку між двома співвласниками,кожному співвласнику виділено відокремлену частину будинку відповідно до частки у спільному майні, правовідносини спільної часткової власності припинені.

З наданих до суду Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності встановлено, що вищевказане рішення виконано в повному обсязі.

Виходячи з викладеного, рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 листопада 2019 року є зрозумілою, з конкретним зазначенням та чітким викладом встановлених обставин, із зазначенням висновку суду щодо суті розглянутого питання, а на даний час судове рішення уже виконане, а тому суд приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 271 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про роз`яснення рішененя Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 листопада 2019 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ПЕТРИШИН