Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/1557/20
Провадження №2-во/945/8/24
УХВАЛА

11 жовтня 2024року Суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Войнарівський М.М., розглянувши заяву представника позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про виправлення описки в рішенні суду та у виконавчому листі в цивільній справі № 945/1557/20 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до Миколаївського районного суду Миколаївської області з заявою про виправлення описки у рішенні суду та у виконавчому листі,щодо стягнення кредитної заборгованості, який виданий 12.12.2023року Миколаївським районним судом Миколаївської області на підставі рішення суду у цивільній справі № 945/1557/20 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Обґрунтовуючи вказану заяву, АТ КБ «ПриватБанк» посилається на те, що зазначеним вище рішенням з ОСОБА_1 стягнуто заборгованість за кредитним договором. При виготовленні виконавчого листа була допущена описка,а саме не вірно зазначено по-батькові боржника.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як вбачається із матеріалів справи рішенням Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28.09.2023року задоволено частково позов Акціонерного товариства комерційний банк ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ ПРИВАТБАНК заборгованість за кредитним договором від 14.01.2019року у сумі 48246,17 грн, з яких:48246,17- заборгованість за тілом кредита, а також 1563,12грн. судовий збір.

Перевіривши доводи заяви та матеріали цивільної справи, суд прийшов до висновку, що вказана заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 269ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Поняття «описка» та «арифметична помилка» різняться за своєю суттю. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті помилки, яких він сам припустився.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Вказане узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 21 липня 2020 року у справі № № 521/1074/17 та у постанові від 11.11.2020року у справі №300/765/15-ц.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Обов`язковість рішень суду є також однією з основних засад судочинства в Україні (п. 9 ч. 3 ст. 129 Конституції України).

У рішенні Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28.09.2023року, а також у виконавчому листі,щодо стягнення кредитної заборгованості, який було виготовлено на підставі цього рішення, не вірно зазначено по батькові відповідача, а саме:замість вірного « ОСОБА_2 » помилково вказано: « ОСОБА_3 ».

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 432 ЦПК України, суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Враховуючи, що у рішенні суду від 28.09.2023 року, а отже і у виконавчому листій, який виданий на підставі цього рішення,щодо стягнення кредитної заборгованості, допущено описку, а саме: помилково не вірно зазначено по батькові відповідача « ОСОБА_3 », замість вірного « ОСОБА_2 », суд вважає за необхідне, задовольнити заяву та виправити допущену описку у рішенні та виконавчому листі,щодо стягнення кредитної заборгованості.

Керуючись ч. 1 ст. 260, ч. ч. 1, 2 ст. 269, ч. 1 ст. 432 Цивільного процесуального кодексу України,-

постановив:

Заяву Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про виправлення описки в рішенні суду та виконавчому листі в цивільній справі № 945/1557/20 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, - задовольнити.

Виправити описку в рішенні Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28.09.2023року у цивільній справі № 945/1557/20 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, вказавши вірно по батькові відповідача « ОСОБА_2 » замість невірно зазначеного « ОСОБА_3 ».

Виправити описку у виконавчому листі № 945/1557/20, який було видано Миколаївським районним судом Миколаївської області, у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 , щодо стягнення заборгованості за кредитним договором, зазначивши в ньому по-батькові відповідача « ОСОБА_2 » замість невірно зазначеного « ОСОБА_3 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28.09.2023року у цивільній справі № 945/1557/20 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

Відповідно до ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Згідно з ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції Миколаївського апеляційного суду.

Суддя М.М.Войнарівський