АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2024 року

м. Чернівці

cправа № 720/1458/23

провадження № 22-ц/822/537/24

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіної Н. Ю.

суддів Лисака І.Н., Одинака О.О.

секретаря Скулеба А.І.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3

відповідач ОСОБА_4

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, державний нотаріус Новоселицької державної нотаріальної контори Чернівецької області Бежан Катерина Олександрівна, Топорівська сільська рада Чернівецького району Чернівецької області

за апеляційною скаргою ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Мар`ян Іван Степанович, на ухвалу Новоселицького районного суду Чернівецької області від 17 квітня 2024 року, головуючий у першій інстанції Ляху Г.О.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах малолітнього ОСОБА_3 у червні 2023 року звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, державного нотаріуса Новоселицької державної нотаріальної контори Чернівецької області Бежан К.О., Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання заповіту недійсним.

Зазначали, що внаслідок смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина 20 жовтня 2022 року на 71/100 частки житлового будинку та інших надвірних споруд, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є донька ОСОБА_4 та онуки ОСОБА_6 , ОСОБА_3 за правом представлення.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах малолітнього ОСОБА_3 звернулись до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини 07 квітня 2023 року.

Після чого стало відомо про вчинення ОСОБА_5 заповіту на користь ОСОБА_4 , посвідчений керуючим справами виконавчого комітету Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області Урсул Л.М. 07 вересня 2022 року.

Посилаються на те, що ОСОБА_5 на час вчинення заповіту не могла розуміти значення своїх дій та керувати ними, оскільки остання важко хворіла та лікувалась, ОСОБА_4 скористалась безпорадністю останньої, важким станом здоров`я та важким емоційним станом у зв`язку із передчасною смертю доньки ОСОБА_7 .

Просили визнати заповіт, вчинений ОСОБА_5 , посвідчений керуючим справами виконавчого комітету Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області Урсул Л.М. 07 вересня 2022 року, недійсним.

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Паланійчук В.П., у вересні 2023 року подано клопотання про призначення у справі посмертну комплексну комісійну судово-медичну та судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Комунальної медичної установи «Обласне бюро судово-медичної експертизи» та експертам Чернівецької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України

На вирішення експертів поставити питання:

1) на які хвороби хворіла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка села Топорівці Чернівецького району Чернівецької області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

2) чи впливали наявність цих хвороб на свідомість реакції ОСОБА_5 .?

3) чи впливали наявність цих хвороб на свідомість реакції ОСОБА_5 та на сприйняття нею навколишнього світу?

4) які ліки були призначені для покращення самопочуття та для якості життя ОСОБА_5 та чи є ці ліки психотропними?

5) чи могла мати дана комбінація ліків негативну реакцію на свідомість ОСОБА_5 , сприйняття нею навколишнього світу?

6) чи могла ОСОБА_5 за наявності вищевказаних захворювань усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, адекватно реагувати на навколишній світ та чи могла вона віддавати собі звіт про свої дії на момент укладення заповіту, зокрема на 07 вересня 2022 року?

7) чи потребувала ОСОБА_5 догляду сторонніх осіб?

8) чи могла ОСОБА_5 на день укладення заповіту зберігати здатність до читання, розуміння прочитаного, ставлення рукописного підпису?

9) чи виявляла ОСОБА_5 станом на день укладення заповіту, зокрема 07 вересня 2022 року, ознаки будь-якого психічного захворювання?

10) чи могла ОСОБА_5 за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними на час укладення заповіту, зокрема на 07 вересня 2022 року о 15 годині 50 хвилин.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Новоселицького районного суду Чернівецької області від 17 квітня 2024 року призначено у справі посмертну комплексну комісійну судово-медичну та судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Комунальної медичної установи «Обласне бюро судово-медичної експертизи» та експертам Чернівецької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України.

На вирішення експертів поставлено питання:

1) на які хвороби хворіла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка села Топорівці Чернівецького району Чернівецької області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

2) чи впливали наявність цих хвороб на свідомість реакції ОСОБА_5 .?

3) чи впливали наявність цих хвороб на свідомість реакції ОСОБА_5 та на сприйняття нею навколишнього світу?

4) які ліки були призначені для покращення самопочуття та для якості життя ОСОБА_5 та чи є ці ліки психотропними?

5) чи могла мати дана комбінація ліків негативну реакцію на свідомість ОСОБА_5 , сприйняття нею навколишнього світу?

6) чи могла ОСОБА_5 за наявності вищевказаних захворювань усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, адекватно реагувати на навколишній світ та чи могла вона віддавати собі звіт про свої дії на момент укладення заповіту, зокрема на 07 вересня 2022 року?

7) чи потребувала ОСОБА_5 догляду сторонніх осіб?

8) чи могла ОСОБА_5 на день укладення заповіту зберігати здатність до читання, розуміння прочитаного, ставлення рукописного підпису?

9) чи виявляла ОСОБА_5 станом на день укладення заповіту, зокрема 07 вересня 2022 року, ознаки будь-якого психічного захворювання?

10) чи могла ОСОБА_5 за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними на час укладення заповіту, зокрема на 07 вересня 2022 року о 15 годині 50 хвилин.

Зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг

ОСОБА_8 в апеляційній скарзі просить ухвалу Новоселицького районного суду Чернівецької області від 17 квітня 2024 року скасувати та направити справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах малолітнього ОСОБА_3 до ОСОБА_4 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, державного нотаріуса Новоселицької державної нотаріальної контори Чернівецької області Бежан К.О., Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання заповіту недійсним до Новоселицького районного суду Чернівецької області для продовження розгляду.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Зазначає, що судом першої інстанції не наведено жодного обґрунтування на підставі яких документів зроблено висновок, шо у даній справі необхідно призначити експертизу.

Вважає, що у даній справі не виникає необхідності призначення експертизи, що підтверджується, зокрема, довідкою Комунального некомерційного підприємства «Магальська амбулаторія загальної практики сімейної медицини» Магальської сільської ради Чернівецького району, Чернівецької області» амбулаторії загальної практики сімейної медицини с. Рідківці від 21 липня 2023 року що ОСОБА_5 не перебувала на обліку з психічними розладами.

Судом першої інстанції на вирішення експертів постановлено питання, які не стосуються предмету позову, не відповідають Інструкції «Про проведення судово-медичної експертизи», затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я від 17 січня 1995 року №5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 липня 1995 року за номером 254/790.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Паланійчук В.П., просить апеляційну скаргу ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Мар`ян І.С., залишити без задоволення.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Мар`ян І.С., підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Паланійчук В.П., про призначення комплексної комісійної судово-медичної експертизи та судово-психіатричної експертизи, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для призначення посмертної комплексної комісійної судово-медичної та судово-психіатричної експертизи.

На обгрунтування таких висновків суд першої інстанції зазначив, що для визначення стану здоров`я померлої ОСОБА_5 , в тому числі й психологічного, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам відповідає.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 265 ЦПК України у мотивувальній частині рішення зазначаються мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Так, у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Мотивованість судового рішення - це відображення всіх мотивів та обґрунтувань судового рішення у його змісті.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Також за змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Паланійчук В.П., про призначення комплексної комісійної судово-медичної експертизи та судово-психіатричної експертизи, суд першої інстанції не навів мотивів ухвалення судового рішення.

Згідно з частинами першою, другою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України).

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову.

Отже, процесуальний обов`язок суду - належним чином дослідити поданий стороною доказ (в цьому випадку - докази порушення права позивача на користування орендованого ним майна), перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково - зазначити правові аргументи на його спростування і навести у рішенні, які саме перешкоди чиняться позивачу.

Зазначеного висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року у справі у справі № 573/1677/18.

Судова експертиза- це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно з частиною першою статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Згідно пункту 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» №8 від 30 травня 1997 року судово-психіатрична експертиза призначається, коли вирішення кримінальної або цивільної справи залежить від визначення психічного стану особи на час вчинення нею певного діяння (бездіяльності) чи укладення угоди за наявності сумнівів щодо її спроможності усвідомлювати значення своєї поведінки внаслідок психічної хвороби або тимчасового розладу душевної діяльності.

Предметом позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , тобто матеріально-правовою вимогою, стосовно якої останні просив ухвалити судове рішення, є визнання заповіту, вчиненого ОСОБА_5 , посвідченого керуючим справами виконавчого комітету Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області Урсул Л.М. 07 вересня 2022 року, недійсним.

Підставою позову, тобто обставинами, якими обґрунтовувалися позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , зазначалося не усвідомлення ОСОБА_5 значення своїх дій у момент вчинення заповіту за наявності захворювання.

Відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Питання усвідомлення ОСОБА_5 значення своїх дій та можливість керувати ними, у момент укладення вчинення заповіту, обставини усвідомлення ОСОБА_5 своїх дій у момент вчинення заповіту входять до предмету доказування та підлягають встановленню.

У пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду судами цивільних справ про визнання правочинів недійсними» роз`яснено, що правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до статті 145 ЦПК України 2004 року зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до статті 212 ЦПК України 2004 року.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2019 року у справі № 496/4851/14-ц (провадження № 61-7835сво19) вказано, що: «правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала у такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо).Тобто, для визнання правочину недійсним необхідна наявність факту, що особа саме у момент укладення договору не усвідомлювала значення своїх дій та не могла керувати ними. Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до пункту 2 частини першої статті 145 ЦПК України 2004 року (пункт 2 частини першої статті 105 ЦПК України) зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до статті 212 ЦПК України 2004 року (стаття 89 ЦПК України).

З огляду на наведене посилання ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Мар`ян І.С., в апеляційній скарзі на те, що у справі призначення судової-психіатричної експертизи не є необхідним у зв`язку з тим, що за життя ОСОБА_5 не перебувала на обліку з психічними розладами є безпідставними.

На підставі ч.4 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

За змістом ч.5 ст.103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребують висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Судом першої інстанції не відхилено та змінено питання, запропоновані учасниками справи.

З урахуванням викладеного ухвала Новоселицького районного суду Чернівецької області від 17 квітня 2024 року постановлена з додержанням норм процесуального права.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

На підставі ч.1ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Тому ухвала Новоселицького районного суду Чернівецької області від 17 квітня 2024 року підлягає залишенню без змін.

Керуючись п.1 ч.1 ст.374, ч.1 ст.375 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 , в інтересах якої діє адвокат Мар`ян Іван Степанович, залишити без задоволення.

Ухвалу Новоселицького районного суду Чернівецької області від 17 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 06 серпня 2024 року.

Головуючий Н. Ю. Половінкіна

Судді І. Н. Лисак

О. О. Одинак