Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/2826/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.10.2024 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Левка Т.Ю., секретар судового засідання Онисько С.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Виноградів цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та просив суд визнати за ним право власності на 7/18 частин квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 66,62 м.кв., житловою - 42,95 м.кв., у порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки не може оформити право на спадщини на себе через нотаріальну контору, через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру на ім`я спадкодавця.

Відповідачем ОСОБА_3 до суду подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, яка ухвалою суду від 20.08.2024 об`єднана в одне провадження із первісним позовом.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 вказує, що предметом як зустрічного позову, так і первісного позову, фактично є спадщина за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 виданим 04.03.1999 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Виноградівського району Закарпатської області України, з яким ОСОБА_3 перебувала у зареєстрованому шлюбі з 28.12.1985 року. Сини позивача передали їй свої частки, і вона вже тривалий час несе тягар утримання всієї квартири. Враховуючи, що позивач одна несе тягар утримання всієї квартири, а відповідачі передали позивачу свої обов`язкові частки в спадщині, чим відмовилися від часток в квартирі на користь позивача, позивач за зустрічним позовом просить визнати за нею право власності на 9/18 частин квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 66,62 м.кв., житловою - 42,95 м.кв.

26.09.2024 позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 подала до суду заяву про уточнення зустрічних позовних вимог, за якою вказує, що в зустрічному позові наведені підстави визнання за нею права власності на спадкове майном після смерті чоловіка стала одна друга або дев`ять вісімнадцятих частина/частин квартири АДРЕСА_1 , що належала нам на праві спільної сумісної власності згідно договору купівлі-продажу вказаної квартири від 14.01.1992 року. Разом з тим право спільної сумісної власності припинено смертю чоловіка позивача, тому її одна друга або дев`ять вісімнадцятих частина/частин в праві на квартиру АДРЕСА_1 , що належала їй в праві спільної сумісної власності згідно договору купівлі-продажу вказаної квартири від 14.01.1992 року підлягає формалізації/підтвердження судовим рішенням, у зв`язку з чим просить ухвалити рішення за яким визнати за нею право власності в цілому на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 66,62 м.кв. , житловою - 42,95 м.кв.

Сторони будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилися.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 26.09.2024 подав до суду письмову заяву про залишення первісної позовної заяви без розгляду.

Позивач за зустрічним позови ОСОБА_3 подала до суду заяву про підтримання уточнених зустрічних позовних вимог та розгляд справи у її відсутність.

Відповідачі за зустрічним позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_1 подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність та визнання уточнених позовних вимог за зустрічним позовом.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступних висновків.

Щодо первісного позову.

У відповідності до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Таким чином, враховуючи, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1 подав заяву про залишення первісного позову без розгляду до початку розгляду первісної позовної заяви по суті, суд вважає, що в наявності є всі підстави для задоволення вказаної заяви, відповідно первісні позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання за ним права власності на 7/18 частин квартири АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід залишити без розгляду.

Щодо уточнених вимог за зустрічним позовом суд приходить до висновку про задоволення заявлених вимог з огляду на наступне.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача за зустрічним позовом та батько відповідачів за зустрічним позовом - ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 виданим 04.03.1999 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Виноградівського району Закарпатської області України.

Померлий був одружений з 28.12.1985 року з ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_2 виданого повторно 29.03.1999 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Виноградівського району Закарпатської області України.

Родинні відносини померлого та сторін підтверджуються свідоцтвом про одруження та свідоцтвами про народження відповідачів за зустрічним позовом.

Померлий ОСОБА_4 залишив заповіт від 27.11.1981 року, яким заповів все своє майно своїй сестрі - ОСОБА_5 .

Спадковим майном після смерті чоловіка позивача за зустрічним позовом стала одна друга частина квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу вказаної квартири від 14.01.1992 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла сестра чоловіка позивача за зустрічним позовом - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Спадкоємець по заповіту ОСОБА_5 за своїм померлим братом звернулася до нотаріуса Виноградівської районної державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, але не оформила спадщину: одну другу частини квартири, що підтверджується рішенням Виноградівського районного суду від 12.02.2015 року , справа №299/254/15-ц.

Заповіту померла не залишила.

Спадкоємцем 5-ї черги за законом, ст. 1265 ЦК України є ОСОБА_1 , син позивача за зустрічним позовом, який прийняв спадщину, оскільки інших спадкоємців 1-ї, 2-ї , 3-ї, 4-ї черги за законом за померлою не має.

Його місце реєстрації за адресою АДРЕСА_2 , зареєстроване з 28.02.2005 року, що підтверджується відомостями Домової книги.

Таким чином, частка в спадковому майні ОСОБА_1 за його батьком, ОСОБА_4 , та тіткою, ОСОБА_6 , а саме в квартирі АДРЕСА_1 , - складає:

Квартира - 18/18 (ціла);

Спадщина відкрилася на - 9/18 частин;

Обов`зкова частка - 2/18 частин.

Отже з відкритої за батьком спадщини відповідачі за зустрічним позовом успадкували за батьком по 2/18 частин квартири, а спадкоємець ОСОБА_1 успадкував 5/18 частин квартири за тіткою, яка успадкувала їх за ОСОБА_4 .

В подальшому сини передали позивачці свої частки, і вона вже тривалий час несе тягар утримання всієї квартири.

Верховний Суд України в п. 23 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за №7 роз`яснив, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину в судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Позивач за зустрічним позовом не має можливості оформити спадщину через нотаріальну контору із-за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно, про що свідчить лист-роз`яснення приватного нотаріуса від 18.04.2024 № 15/01-16.

В п.3.1 Узагальнення проведеного ВССУ від 16.05.2013 року відмічено, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК), а в п.3.3 що у випадках відсутності правовстановлюючих документів та відсутності реєстрації об`єкта нерухомості за спадкодавцем (на ім`я спадкодавця) суди в основному задовольняють вимоги спадкоємців про визнання права власності на нерухоме майно.

Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Крім того, відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність Свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, що його пережив та батьки.

Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї.

Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Виходячи з вимог ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Технічну інвентаризацію квартири проведено: видано технічний паспорт та довідку про інвентаризаційну вартість квартири, технічні характеристики.

Ст. 1297 Цивільного кодексу України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину.

Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК). Разом з тим, у разі відсутності документів, що підтверджують право власності спадкодавця на житловий будинок, або відсутності державної реєстрації права власності необхідно з`ясувати причини відсутності правовстановлюючих документів, державної реєстрації права власності або документів на забудову.

Відповідно до Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 червня 2011 року № 703 (в редакції від 01.01.2013 року), рішення суду є правовстановлюючим документом, на основі якого може бути проведена реєстрація права власності на нерухоме майно.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В той же час, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом, власник майна може пред"явити позов про визнання його права власності, зокрема, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою ( ст.382 ч.2, ст.392 ЦК України).

Враховуючи, що позивач за зустрічним позовом одна несе тягар утримання всієї квартири, а відповідачі передали свої обов`язкові частки в спадщині за батьком та тіткою позивачу, чим відмовилися від часток в квартирі на користь позивача, є всі підстави на спадкування однієї другої частини квартири АДРЕСА_1 .

Дане майно належало подружжю ОСОБА_7 на праві спільної сумісної власності згідно договору купівлі-продажу квартири від 14.01.1992 року.

Разом з тим право спільної сумісної власності на квартиру припинено смертю чоловіка позивача за зустрічним позовом - ОСОБА_4 , тому одна друга або дев`ять вісімнадцятих частина/частин позивача за зустрічним позовом у праві на квартиру АДРЕСА_1 , що належала їй в праві спільної сумісної власності згідно договору купівлі-продажу вказаної квартири від 14.01.1992 року, підлягає формалізації/підтвердження судовим рішенням, у зв`язку з чим за ОСОБА_3 слід визнати право власності на вказану квартиру в цілому.

За таких встановлених у судовому засіданні обставин, суд, розглядаючи справу в межах заявлених сторонами вимог та на підставі наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, вважає, що позивачем за зустрічним позовом на законних підставах набуто право власності на житлову квартиру, тому уточнені зустрічні позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України, ст. ст. 10, 12, 13, 18, 81, 141, 223, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Первісну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом - залишити без розгляду.

Уточнені позовні вимоги ОСОБА_3 за зустрічним позовом задоволити.

Визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , - право власності в цілому на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 66,62 м.кв., житловою - 42,95 м.кв.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складене 09.10.2024.

ГоловуючийТ. Ю. Левко