Справа № 314/5308/23
Провадження № 2/314/317/2024
07.10.2024 року м.Вільнянськ
Вільнянський районний суд Запорізької області у складі: головуючого судді Кононенко І.О., секретар судового засідання Билименко Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №314/5308/23 за позовом ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утриманні дитини,
Таким чином, суд вважає за можливе, відповідно до правил ст.ст.280, 287, 288 ЦПК України, провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, з відповідача по справі стягуються аліменти при примусовому виконанні виконавчого листа №314/3385/20 від 08.09.2020 року виданого Вільнянським районним судом Запорізької області про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі частини від його заробітку щомісяця починаючи з 07.08.2020 року, при цьому державним виконавцем складено відповідний розрахунок на базі якого позивач здійснила розрахунок заборгованості пені.
У п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника. Відповідачем в цій справі не наведено обставин, що мають істотне значення та не надано доказів на їх підтвердження , які (відповідні обставини) не дають можливості йому працювати та які б могли слугувати достатньою підставою для звільнення позивача від заборгованості за аліментами.
При цьому зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, а тому при розгляді спорів про стягнення на підставі ч.1ст.196 СК України пені від суми несплачених аліментів, підлягає з`ясуванню розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, встановлення строку, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - вирахувати розмір пені.
Разом з тим за змістом ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
У задоволенні позову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Запорізького апеляційного суду, протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду. Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Іван Олександрович Кононенко