Справа № 203/3395/22
Провадження №2/369/1355/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі

головуючого судді Волчко А.Я.

з участю секретаря Лоу А.

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі №203/3395/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, орган опіки та піклування виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та стягнення аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 203/3395/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, орган опіки та піклування виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та стягнення аліментів.

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі №203/3395/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, орган опіки та піклування виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та стягнення аліментів.

Відповідно до заяви, просив застосувати заходи зустрічного забезпечення позову якими: просив зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (раніше ОСОБА_3 ), повертати малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кожну другу та четверту неділю місяця о 19 годині 00 хвилин за адресою його реєстрації: АДРЕСА_1 , батькові ОСОБА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (раніше ОСОБА_3 ), (передати телефон з сім картою українського оператора зв`язку для малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , для спілкування матері із сином, у вільний час дитини, шляхом направлення його через Укрпошту за адресою: АДРЕСА_1 , батькові ОСОБА_1 на протязі 10 днів після винесення рішення.

Заборонити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (раніше ОСОБА_3 ), укладати декларації про вибір лікаря ( сімейного лікаря) що надає медично допомогу для малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до вирішення спору по суті в у справі 203/3395/22.

Заборонити Комунальному некомерційному підприємству "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги № 8" Дніпровської міської ради (Код Юридична адреса 49000, м. Дніпро, вул. Софії Ковалевської, 53 А ) укладати декларації про вибір лікаря ( сімейного лікаря) що надає медичну допомогу щодо малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до вирішення спору по суті в у справі 203/3395/22 .

Заборонити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (раніше ОСОБА_3 ), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 змінювати місце проживання та реєстрацію малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає і зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , до вирішення спору по суті у справі 203/3395/22.

Свої вимоги мотивував тим, що Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 01 вересня 2022 року, яка залишена без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 10 листопада 2022 року, вжито заходи забезпечення позову шляхом зобов`язання ОСОБА_1 передати малолітнього сина ОСОБА_4 за місцем його знаходження за адресою: АДРЕСА_1 , матері ОСОБА_2 для особистого спілкування, без обмеження місць перебування, без присутності батька, по вихідних днях кожну другу та четверту суботу і неділю з 10-00 год. суботи до 19-00 год. неділі, а також шляхом зобов`язання надати необмежене спілкування матері із сином особисто, у вільний час дитини, засобами телефонного, електронного та іншого способу зв`язку (Viber, Skype тощо).

Заходи зустрічного забезпечення не застосовувати.

Ухвалою суду зобов`язано відповідача передавати малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , але нічого не сказано щодо його повернення за місцем його реєстрації та проживання АДРЕСА_1 .

За цих обставин є безумовно ризики, що дитину не повернуть назад за місцем реєстрації та проживання до вирішення спору по суті, а це порушить його графіки навчання розпорядок доби його та відвідування додаткових занять та спортивних секцій дитини, та звичайного побуту дитини.

Крім цього судом застосовано ще одне забезпечення позову а саме зобов`язати надати необмежене спілкування матері із сином особисто, у вільний час дитини, засобами телефонного, електронного та іншого способу зв`язку (Viber, Skype тощо).

Доказів існування телефону у дитини позивач не надала до суду, на його листи та зауваження щодо надсилання листів через Укрпошту або на електрону пошту позивачка не дуже то і переймається і наразі жодного листа не направила.

Відповідач вважає що зобов`язання надати телефон із сім картою українського оператора для дитини для їх спілкування зі сторони позивача буде належним та допустимим засобом застосування зустрічного забезпечення аби вони могли спілкуватися між собою якщо такі бажання у них будуть.

Отже вважає, що на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, то зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

У відповідності до ч. 5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, оглянувши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Частиною другою вищевказаної статті передбачено, що зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

На підставі частини другої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. При цьому розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Відповідно до частини сьомої статті 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення передбачені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Цей інститут має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Зустрічне забезпечення здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Обставин, які б свідчили про необхідність обов`язкового зустрічного забезпечення позову, визначених положеннями ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відповідач не навів.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Беручи до уваги, що позивач має зареєстроване місце проживання на території України, та має на праві власності нерухоме майно, що знаходиться на території України, виходячи із предмету заявлених вимог, суд не вбачає належних доказів на підтвердження вичерпного переліку вимог щодо застосування зустрічного забезпечення, відповідно до норм чинного цивільного законодавства України.

Таким чином, враховуючи предмет та підстави позову, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

Керуючись ст. ст.149-154, 259, 260, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі №203/3395/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування Адміністрації Амур-Нижньодніпровського району Дніпровської міської ради, орган опіки та піклування виконавчий комітет Гатненської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення місця проживання дитини разом з матір`ю та стягнення аліментів відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів до Київського апеляційного суду з дня її проголошення.

Суддя Андрій ВОЛЧКО