У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Крегул М.М.

за участю секретаря судових засідань Микуланинець О.І.

розглянувши питання про виправлення описки в ухвалі судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2021 року по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебувала вищевказана цивільна справа.

Судом встановлено, що приймаючи справу та відкриваючи провадження суддею було призначено підготовче судове засідання. Разом з тим в тексті ухвали від 16 листопада 2021 року зазначено, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Проте, як вбачається з позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача 10900,00 доларів США.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 6 ст. 19 цього Кодексу встановлено, що малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на викладене, враховуючи суму позовних вимог, вищевказана цивільна справа не належить до категорії справ, які підлягають розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи наведене суд вважає, що в ухвалі судді від 16 листопада 2021 року має місце описка і її слід виправити, зазначивши в тексті ухвали, що така підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку у тексті ухвали судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2021 року, а саме:

-абзац п`ятий мотивувальної частини ухвали викласти в наступній редакції: «Дана справа підлягає до розгляду за правилами загального позовного провадження»;

-абзаци другий та третій резолютивної частини ухвали викласти в такій редакції:

«Справу розглядати за правилами загального позовного провадження»,

«Підготовче судове засідання для розгляду справи по суті призначити на 09 грудня 2021 року о 09 год.30 хв. в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (88000, м. Ужгород, вул. Загорська, 53)».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул