УХВАЛА

10 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 761/5058/22

провадження № 61-11352ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Коротенко Є. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Вороновим Євгенієм Євгенійовичем, на постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління статистики у м. Києві про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом, в якому, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просила:

визнати незаконним та скасувати наказ № 252-к від 30 листопада 2021 року, виданий Головним управлінням статистики у м. Києві про відсторонення від роботи з 30 листопада 2021 року ОСОБА_1 - фахівця з інтерв`ювання відділу проведення опитувань респондентів управління збирання даних вибіркових обстежень населення;

стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з врахуванням середньоденного заробітку в розмірі 932,03 грн., починаючи з 30 листопада 2021 року по день поновлення на роботі.

розподілити судові витрати та стягнути з відповідача на користь позивача 5000 грн. витрат з оплати правничої допомоги.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 19 червня 2023 року позов задоволено частково.

Визнано незаконним наказ № 252-к від 30 листопада 2021 року, виданий Головним управлінням статистики у м. Києві про відсторонення від роботи з 30 листопада 2021 року ОСОБА_1 - фахівця з інтерв`ювання відділу проведення опитувань респондентів управління збирання даних вибіркових обстежень населення.

Стягнуто з Головного управління статистики у м. Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 30 листопада 2021 року по 15 травня 2023 року в розмірі 175 689,54 грн.

В іншій частині позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року апеляційну скаргу Головного управління статистики у місті Києві задоволено.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 19 червня 2023 року скасовано та прийнято постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління статистики у місті Києві про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу залишено без задоволення.

Компенсовано Головному управлінню статистики у м. Києві витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 2635 грн. 34 коп. за рахунок держави в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

03 серпня 2024 року представник ОСОБА_1 - Воронов Є. Є. звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року, повний текст якої складено 02 липня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 20 серпня 2024 року касаційну скаргу заявника залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме запропоновано заявнику надіслати на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та надати уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у адвоката Воронова Є. Є., а також надати копії уточненої редакції скарги та додані до неї матеріали відповідно до кількості учасників справи.

15 вересня 2024 року заявником вимоги вказаної ухвали Верховного Суду виконано.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначається підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме суд застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі № 130/3548/21 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

У серпні 2024 року до Верховного Суду надійшла заяваГоловного управління статистики у м. Києві, в якій заявник просить відмовити у відкритті касаційного провадження, оскільки справа є малозначною.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що справа

№ 761/5058/22 розглянута Шевченківським районним судом міста Києва в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін та малознаною судом не визнавалась.

Згідно з пунктами 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо:а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

За таких обставин, підстави для визнання справи малозначною відсутні.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі підлягає відкриттю.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Шевченківського районного суду міста Києва цивільну справу

№ 761/5058/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління статистики у м. Києві про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління статистики у м. Києві про відмову у відкритті касаційного провадження.

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та додані до неї документи, роз`яснити їх право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:М. Є. Червинська
Є. В. Коротенко В. М. Коротун