ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1015/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" жовтня 2024 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Овчаренко К.А.,

представника позивачки - адвоката Пархоменко О.О.,

представника відповідачки - адвоката Тандира Д.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 ,

треті особи без самостійних вимог на стороні відповідачки: 1. ОСОБА_3 , 2. ОСОБА_4

про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду міста Києва перебуває справа № 753/12426/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. ОСОБА_3 , 2. ОСОБА_4 , про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою від 12.07.2024 суд поновив провадження у справі № 753/12426/22 у зв`язку з набранням законної сили рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05.07.2023 у справі № 753/1264/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на 1/2 частину квартири та скасування записів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, до розгляду якої його було зупинено.

Щодо заяви про зміну предмета позову.

29.08.2024 від представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Прокудіної К.А. до суду через систему «Електронний суд» надійшла заява під назвою «Заява про зміну предмета позову», у якій заявниця заявляє наступні вимоги до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як до співвідповідачів у справі:

1) Скасувати державну реєстрацію права власності на 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 , дата державної реєстрації 10.06.2015, номер запису про право власності 9978131.

2) Скасувати державну реєстрацію права власності на 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 , дата державної реєстрації 07.11.2015, номер запису про право власності 11942930.

На обґрунтування заявлених у «Заяві про зміну предмета позову» вимог до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про скасування державної реєстрації права власності на спірне майно, позивачка зазначає, що на момент відчуження ОСОБА_5 1/4 частини спірної квартири на користь ОСОБА_4 на підставі договору дарування від 10.06.2015 року та 1/4 частини спірної квартири на користь ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 07.11.2015 року їй не було відомо про скасування рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17 січня 2014 року у справі №2-4696/12, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10 квітня 2014 року, яким за ОСОБА_1 було визнано право власності на 1/2 частину спірної квартири АДРЕСА_1 . Оскільки запис щодо реєстрації за позивачкою права власності на нерухоме майно на підставі правовстановлюючого документа, який згодом скасовано, не свідчить про набуття нею права власності на зазначене майно, з метою ефективного захисту своїх прав, одночасно з вимогою про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, вона пред`являє вимоги про скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на спірне майно.

У зв`язку з цим заявниця просить змінити процесуальний статус ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачки - на співвідповідачів у справі.

07.10.2024 у підготовчому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Пархоменко О.О. просила прийняти цю заяву та у зв`язку з цим змінити процесуальний статус осіб, які беруть участь у справі - з третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідачки: 1. ОСОБА_3 , 2. ОСОБА_4 - на співвідповідачів.

07.10.2024 у підготовчому засіданні представник відповідачки - адвокат Тандир Д.В. заперечував проти прийняття цієї зави, оскільки вона одночасно є заявою як про зміну предмета, так і про зміну підстав позову.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Згідно з нормою ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позовушляхом подання письмової заяви.

Згідно з висновками Верховного Суду щодо застосування норм права, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, а також у зазначених представником постановах Верховного Суду, які суд враховує під час розгляду заяви, Верховний Суд виснував наступне.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Вивчивши «Заяву про зміну предмета позову» суд, заслухавши представників сторін у засіданні, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Підставою первісного позову у справі № 753/12426/22, заявленого до ОСОБА_2 , є обставини, з якими пов`язане право позивачки спадкувати після смерті ОСОБА_6 за заповітом і зі встановленням факту прийняття/неприйняття спадщини ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_7 . Предметом первісного позову - вимога про визнання права власності на 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 .

Заявляючи позовні вимоги про скасування державної реєстрації права власності на 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 , та 1/4 за ОСОБА_3 , підставою цих вимог ОСОБА_1 зазначає фактичні обставини, з якими пов`язане право позивачки спадкувати після смерті ОСОБА_6 за заповітом, а також доповнює їх новими обставинами - щодо правомірності реєстрації права власності за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за кожним із них.

При цьому ОСОБА_1 не оспорює правомірність договорів дарування, а також не заявляє вимог щодо визнання недійсними цих договорів, які стали підставою для реєстрації права власності на 1/4 частки квартири за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 зазначає, що зміна нею предмету позову необхідна у зв`язку зі скасуванням постановою Київського апеляційного суду від 06.06.2024 у іншій справі - № 753/1264/22 рішення суду першої інстанції, яким було задоволено позов ОСОБА_2 до відповідачів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , вимогами до яких були, зокрема, скасування державної реєстрації права власності відповідно по 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 та за ОСОБА_3 - через незалучення ОСОБА_1 у цьому спорі до складу відповідачів.

Суд вважає, що доповнивши позов новими обставинами, які виникли після подачі позовної заяви та відкриття провадження у справі № 753/12426/22, позивачка зберегла в ньому первісні обставини позову, що не вважаються зміною підстав позову.

Необхідність у зміні предмету позову об`єктивно виникла після відкриття провадження у справі, оскільки початкові позовні вимоги не будуть забезпечувати в повній мірі захист порушених прав позивачки.

У зв`язку з тим, що первісною вимогою у справі у справі № 753/12426/22 є вимога про визнання права власності саме на 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , і у «Заяві про зміну предмета позову» позивачка не змінює, а лише доповнює новими обставинами існуючу підставу позову; заяву про зміну предмета позову подано у підготовчому засіданні разом з доказами направлення такої заяви іншим учасникам справи; суд дійшов висновку про прийняття її до розгляду та здійснення подальшого розгляду справи з урахуванням зазначеної заяви.

Щодо клопотання про витребування доказів.

02.10.2024 від представника відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Тандира Д.В. до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про витребування доказів, у якому він просить:

1). Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу (м. Київ, 01033, вул. Саксаганського, 58, оф. 2, ; .) належним чином засвідчену копію договору дарування від 10.06.15 року, згідно з яким за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 .

2). Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зленка Володимира Миколайовича (04111, м. Київ, вул. Щербакова, буд. 37, гр. прим. 130 в літ. А, тел.: ) належним чином засвідчену копію договору дарування від 07.11.15 року, за яким за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 .

Обґрунтував адвокат Тандир Д.В. письмове клопотання наступним. Згідно з довідкою з реєстру речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 набули права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що є по суті предметом спору у справі 753/12426/22. Оскільки на розгляді в КЦС України перебуває справа № 753/1264/22, щодо того самого предмету спору, в ході її розгляду стороні Відповідача стало відомо, що Позивач у справі, з метою уникнення втрати вказаної частки, внаслідок вступу в силу попередніх рішень у ряді цивільних справ, реалізуючи своє право здійснив дарування по 1/4 вищевказаної квартири, вказаним особам. З метою встановлення та підтвердження вказаних обставин, необхідно отримання копії відповідного Договору дарування, який сторона відповідача самостійно надати не може.

07.10.2024 у підготовчому засіданні представник відповідачки - адвокат Тандир Д.В. підтримав своє клопотання про витребування доказів, повідомив суду, що копії цих доказів - Договорів дарування, у справі, що розглядає суд, потрібні для встановлення таких фактичних обставин: з`ясування особи дарувателя, який подарував ОСОБА_3 та ОСОБА_4 1/4 квартири АДРЕСА_1 та підстави для реєстрації права власності на це майно за цим дарувателем у реєстрі речових прав на нерухоме майно.

07.10.2024 у підготовчому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Пархоменко О.О. просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки докази, які просить витребувати представник відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Тандир Д.В., не можуть підтвердити чи спростувати жодних фактів, що належать до предмета доказування у справі, що розглядається.

Відповідно до 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні, зокрема, повинні бути зазначен і обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

За приписами ч. 1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Вивчивши доводи заявника, заслухавши представників сторін у засіданні, дослідивши матеріали справи, враховуючи прийняття судом «Заяви про зміну предмета позову», згідно з якою позивачка заявила вимоги до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як до співвідповідачів у справі - про скасування державної реєстрації права власності на 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 , дата державної реєстрації 10.06.2015, номер запису про право власності 9978131 та про скасування державної реєстрації права власності на 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 , дата державної реєстрації 07.11.2015, номер запису про право власності 11942930, - суд дійшов висновку про задоволення клопотання, оскільки адвокат Тандир Д.В. обґрунтував у клопотанні і в засіданні, що відомості, які містяться у договорі дарування від 10.06.2015 (за яким за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 ) та у договорі дарування від 07.11.15 (за яким за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 ), можуть підтвердити чи спростувати факти, які обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, або інші обставини, що мають значення для вирішення справи.

Керуючись нормами ч. 3 ст. 49, ст. 84, 176, 189, п. 3 ч. 2 ст. 197, ст. 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти заяву, подану 29.08.2024 представником позивачки ОСОБА_1 - адвокатом Прокудіною К.А. до суду через систему «Електронний суд» під назвою «Заява про зміну предмета позову».

Змінити процесуальний статус ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачки на співвідповідачів у справі.

Здійснювати подальший розгляд справи за наступними вимогами:

1) Визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 .

2) Скасувати державну реєстрацію права власності на 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 , дата державної реєстрації 10.06.2015, номер запису про право власності 9978131.

3) Скасувати державну реєстрацію права власності на 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 , дата державної реєстрації 07.11.2015, номер запису про право власності 11942930.

Установити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для надання відзиву з урахуванням заяви про зміну предмета позову. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (ч. 2 ст. 191 ЦПК України).

Установити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду має бути надіслана учасникам справи, а докази надсилання надані суду.

Установити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду має бути надіслана учасникам справи, а докази надсилання надані суду.

Задовольнити клопотання представника відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Тандира Д.В. про витребування доказів.

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іванової О.П. (м. Київ, 01033, вул. Саксаганського, 58, оф. 2, ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ) належним чином засвідчену копію договору дарування від 10.06.2015, за яким за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 .

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зленка В.М. (04111, м. Київ, вул. Щербакова, буд. 37, гр. прим. 130 в літ. А, тел.: ) належним чином засвідчену копію договору дарування від 07.11.2015, за яким за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на 1/4 квартири АДРЕСА_1 .

Витребувані документи направити до Дарницького районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, каб. 127, судді Маркєловій В.М., справа 753/1683/24 в термін до 18.11.2024.

У разі неможливості надати витребувані судом документи повідомити про це Дарницький районний суд м. Києва із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду; особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали; у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом; у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Оголосити перерву у підготовчому засіданні до 12.30 год. 21.11.2024.

Копію ухвали направити учасникам справи та повідомити їх про день час та місце проведення судового засідання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою https://dr.ki.court.gov.ua/sud2602/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя В.М. Маркєлова