№ 207/3627/24
№ 2/207/1177/24
26 серпня 2024 року Багійський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі
головуючого судді Юрченко І.М.
при секретарі Сівачук А.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини,
У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, у якій просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню), яка виникла за несвоєчасну сплату аліментів за період з червня 2018 року по травень 2024 року включно, у розмірі 194293 грн. 95 коп.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилалась на те, що з 24 березня 2012 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 . Від шлюбу мають неповнолітню дитину - доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 27 серпня 2018 року їх шлюб розірвано.
Згідно судового наказу Баглійського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 червня 2018 року ОСОБА_2 зобов`язаний до сплати аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) до повноліття дитини. Проте рішення суду відповідач не виконує належним чином, у зв`язку з чим з червня 2018 року по травень 2024 року утворилась заборгованість по сплаті аліментів, яка станом на 10 червня 2024 року складає 194293 грн. 95 коп. Ніякої іншої допомоги у добровільному порядку відповідач на утримання дитини не надавав та не надає.
Враховуючи розрахунок пені за прострочення сплати аліментів, нарахованої за період з 01 червня 2018 року по 31 травня 2024 року, загальна сума пені за порушення відповідачем своїх аліментних зобов`язань значно перевищує 100 відсотків заборгованості.
Отже, у відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, з Відповідача може бути стягнута пеня за прострочення сплати аліментів на утримання дитини не більше 100% заборгованості, яка станом на 10 червня 2024 року складає 194293 грн. 95 коп.
Таким чином, загальний розмір пені, яка повинна бути стягнута з Відповідача складає 194293 (сто дев`яносто чотири тисячі двісті дев`яносто три) грн. 95 коп.
Відповідач є працездатною особою, несплата ним аліментів та ненадання донці жодної матеріальної допомоги не є наслідком тяжкої хвороби або іншої незалежної від відповідача обставини, тому вважає, що з ОСОБА_2 необхідно стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів.
Позивачка у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просить справу розглянути за її відсутністю, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити в повному обсязі, не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідач в судове засідання не з`явився. Заяву про слухання справи за його відсутністю не надав. Про причини неявки суд не повідомив. Про час і місце слухання справи повідомлений належним чином - у відповідності до вимог ч. 6, п. 2 ч. 7 ст. 128, ч. 9 ст. 130 ЦПК України, судовими повістками про виклик за зареєстрованим у встановленому порядку місцем проживання.
Відповідно до ст. 280 ЦПК судом прийнято рішення про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Позивач проти заочного розгляду справи не заперечував.
Враховуючи вищенаведене і прийняття судом ухвали про заочний розгляд справи, справа підлягає розгляду в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши наявні у справі письмові докази та оцінивши їх в сукупності суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Судом встановлено, що сторони по справі перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого у них народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтвержується копією свідоцтва про народження дитини (ар.с.8).
Згідно судового наказу Баглійського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 червня 2018 року ОСОБА_2 зобов`язаний до сплати аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходів) до повноліття дитини (арк.с.11).
Відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам складеного державним виконавцем Заводського відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), заборгованість по аліментам ОСОБА_2 станом на 10 червня 2024 року складає 194293 грн. 95 коп. (арк.с. 13-16).
Вказаний розрахунок заборгованості сторонами не оскаржений у порядку, встановленому Законом.
Відповідно до частини другої статті 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Згідно з частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.
За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 СК України).
Відповідно до ч. 1 ст.196 Сімейного кодексу України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Таким чином, фактично вказаною нормою права закріплено відповідальність платника аліментів за прострочення сплати аліментів, і зі змісту цієї норми випливає, що визнання боржником наявності заборгованості зі сплати аліментів є визнанням неналежного виконання ним аліментних зобов`язань, що є підставою для стягнення пені за прострочення сплати аліментів.
Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена ст.196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.
Тобто відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України.
Водночас стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти.
Згідно з указаним вище правовим висновком Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) щодо порядку обчислення неустойки (пені) розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 %.
Згідно з розрахунком заборгованості зі сплавти аліментів, складеним державним виконавцем Заводського відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), заборгованість по аліментам ОСОБА_2 станом на 10 червня 2024 року складає 194293 грн. 95 коп. (арк.с. 13-16).
Отже розмір пені за прострочення сплати аліментів, нарахованої за період з червня 2018 року по травень 2024 року, тобто загальна сума пені за порушення відповідачем своїх аліментних зобов`язань становить суму значно більшу ніж розмір самої заборгованості зі сплати алментів.
Частиною дев`ятою статті 7 СК України передбачено, що сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.
За таких обставин, враховуючи, що загальна сума заборгованості по аліментам становить 194293 грн. 95 коп., яка є меншою від суми обрахованої пені, тому з відповідача підлягає стягненню пеня в розмірі, що дорівнює розміру заборгованості, а саме: 194293 грн. 95 коп.
Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Така правова позиція висловлена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц.
Враховуючи, що стягнення неустойки (пені) спрямоване на підвищення захисту майнових прав дитини, позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення на її користь пені за прострочення сплати аліментів є правомірними.
За таких обставин суд приходить до висновку, що позивачка має право на стягнення з відповідача неустойки (пені) за прострочення сплати останнім аліментів на утримання дитини та з відповідача на її користь слід стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів, передбачену ст.196 СК України.
У відповідності до ч. 1 ст 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Ні відзиву, ні будь-яких інших заперечень відповідачем суду не надано.
Виходячи із вищевикладеного, суд, оцінивши докази, надані у даній справі, їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.
Так, враховуючи, що ст.196 СК України встановлені обмеження щодо максимального розміру стягнення неустойки (пені) - не більше 100 відсотків заборгованості, суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути неустойку (пеню) з прострочення сплати аліментів у сумі 194293 (сто дев`яносто чотири тисячі двісті дев`яносто три) грн. 95 коп.
Також, відповідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.
Тому, відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача в рахунок держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1211 грн.20 коп.
Керуючись ст. ст.7,12,17,18,76,141,259,263-265 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини, задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , неустойку (пеню) за порушення строку сплати аліментів, які стягуються на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 194293 (сто дев`яносто чотири тисячі двісті дев`яносто три) грн. 95 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь держави в сумі 1211 грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто Баглійським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя І.М. Юрченко