Провадження №: 2-ві/755/32/24
У Х В А Л А

"09" жовтня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі: головуючого судді - Катющенко В.П., розглянувши заяву представниці позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Мілетич Ольги Олегівни про відвід судді Хромової О.О., подану у межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

25.09.2024 до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява представниці позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Мілетич О.О. про відвід судді Хромової О.О., яка обґрунтована тим, що суддя Хромова О.О., вже приймала участь у вирішенні аналогічних спірних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та надавала правову оцінку спірним правовідносинам, дійшовши до хибного висновку про відсутність підстав для виселення ОСОБА_2 у зв`язку із його неповною дієздатністю. Апеляційним судом у справі № 755/12886/21 висновки складу суду першої інстанції, судді Хромової О.О., були визнані хибними та апеляційним судом встановлено допущення процесуальних порушень судом першої інстанції, які неможливо було виправити на стадії апеляційного перегляду. При цьому рішення апеляційного суду Верховним судом в порядку касаційного перегляду рішень було залишено в силі, без змін. Таким чином є підстави вважати, що у складу суду, Хромової О.О. , станом на момент прийняття до провадження позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, вже є сформоване внутрішнє переконання внаслідок розгляду справи № 755/12886/21 щодо аналогічного спору між цими особами, однак за інший період не проживання ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 , і це може безпосередньо вплинути на неупередженість та об`єктивність складу суду при розгляді даної справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.09.2024 вирішення питання про відвід судді Хромової О.О. визначено судді Катющенко В.П. та 27.09.2024 матеріали цивільної справи № 755/15744/24 безпосередньо передані судді Катющенко В.П.

При цьому, у період з 30.09.2024 по 04.10.2024 суддя Катющенко В.П. перебувала на лікарняному.

Згідно з ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове за сідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Вивчивши заяву про відвід та дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Так, відповідно до ст.ст. 3, 10 ЦПК України цивільні справи вирішуються на основі закону, за умов, що виключають сторонній вплив на них. Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право відводу. Можливість заявити відвід суду має забезпечити надійний захист процесу від ймовірного негативного впливу з боку упередженого суду. Метою відводу судді є недопущення до вирішення справи упередженого судді.

Перевіривши наведені у заяві підстави для відводу головуючого у справі, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки не вбачається будь-яких підстав для відводу, визначних ст. 36-37 ЦПК України, а також - процесуальних порушень у діях судді Хромової О.О. , з огляду на наступне.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Відповідно до ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Підстави для відводу судді можуть мати об`єктивний чи суб`єктивний характер.

Пряма чи побічна заінтересованість судді у результаті розгляду справи може бути підставою як для відводу, так і для самовідводу. Заінтересованість може мати юридичний або побутовий характер.

Якщо заяву про відвід подає особа, яка бере участь у справі, підстави відводу потребують доказування. При цьому, чинним законодавством не передбачено, якими саме засобами доказування можуть бути доведені підстави для відводу.

Отже, за умовами ч. 5 ст. 39 ЦПК України, з огляду на підстави застосування відводу, а саме: у зв`язку з наявністю обставин, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, заявник не звільнений від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Таким чином, проаналізувавши матеріали справи з метою встановлення обставин, які є підставами для звернення із заявою про відвід, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви представниці позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Мілетич О.О. про відвід судді Хромової О.О., оскільки доводи та міркування останньої, викладені у заяві про відвід не підтверджуються матеріалами справи, будь-яких належних та достатніх доказів на підтвердження обставин, що викладені у заяві про відвід судді Хромової О.О., до суду не надано. Наведені у заяві про відвід судді Хромової О.О. доводи у межах даної цивільної справи зводяться до оцінки дій головуючого в іншій справі, що не можуть бути узяті судом до уваги та не можуть слугувати підставами для відводу в межах даної цивільної справи. Ба більше, представницею позивачки у межах розгляду даної цивільної справи не наведеного жодного обґрунтованого доводу, який би зумовлював неможливість подальшого розгляду даної цивільної справи суддею Хромовою О.О. та свідчив би про наявність підстав для відводу головуючого судді у даній цивільній справі, не покликаючись на рішення судів вищих інстанцій. Зважаючи на викладене, суд доходить до висновку, що представницею позивачки наведено суб`єктивні упередження щодо складу суду в особі головуючого судді Хромової О.О., обґрунтовані діями та рішеннями головуючого судді у межах іншої цивільної справи, між тими сторонами, про тотожний предмет спору, за інших підстав, з урахуванням рішень судів вищих інстанцій, однак такі упередження сторони позивача не свідчать про подальшу неможливість розгляду даної цивільної справи суддею Хромовою О.О.

З огляду на вищевикладене, заява представниці позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Мілетич Ольги Олегівни про відвід судді Хромової О.О., подану у межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 36, 38-40, 258, 260, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представниці позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Мілетич Ольги Олегівни про відвід судді Хромової О.О., подану у межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - відмовити.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - передати для продовження розгляду в тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: