ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/1287/23
Провадження № 2-п/362/23/24
У Х В А Л А

16.09.2024 Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області заяву представника ОСОБА_1 адвоката Сиротюка Романа Валерійовича про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів та звернення стягнення на предмет застави,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 адвокат Сиротюк Р.В. звернувся до суду про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2024 року у справі за ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів та звернення стягнення на предмет застави.

В обґрунтування заяви вказав, що 28.05.2024 року заочним рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області у справі № 362/1287/23 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів та звернення стягнення на предмет застави було задоволено.

Про існування вказаної справи та прийняття рішення суду по ній ОСОБА_1 , дізнався лише 10.08.2024 року шляхом моніторингу веб-порталу Судової влади України.

Оскільки рішення суду прийнято без належного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд зазначеної справи, то існує нагальна необхідність у перегляді заочного рішення, не погоджуючись із рішенням суду від 28.05.2024 року звертається до суду із цією заявою.

В матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_1 про те, що він заперечує проти винесення заочного рішення, в матеріалах справи наявна заява від 26.02.2024 року, де вказується, що актуальна адреса для листування ОСОБА_1 є: АДРЕСА_1 . Тим паче, у судовій повістці від 25.04.2024 року вбачається, що зазначена повістка була вручена представнику за довіреністю, але ОСОБА_1 жодну людину не уповноважував на отримання судових повісток, та будь-яких листів, направлених на його ім`я.

Вважає, що судом належним чином, не було повідомлено про розгляд справи, а тому були наявні підстави у відкладенні судового засідання, яке було призначено на 28.05.2024 року.

Просив, поновити пропущений строк на звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, прийняти до розгляду заяву, скасувати заочне рішення Васильківського міськрайлонного суду Київської області від 28.05.2024 та призначити судову справу до розгляду в загальному порядку з викликом сторін (а.с.128-137).

В судове засідання представник ОСОБА_1 адвокат Сиротюк Р.В. не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином (а.с. 154).

Представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи були повідомленні належним чином, клопотань до суду не направляли (а.с.153).

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, заяву, судом встановлено наступне.

Заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів та звернення стягнення на предмет застави задоволено. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти за договором позики від 10.09.2021 року у розмірі 219 087,47 грн., з яких: основна сума заборгованості 205 275,00 грн., що еквівалентно 5 250,00 доларів США за офіційним курсом станом на 16.02.2023 року та пеню в сумі 13 812,47 грн., а всього у розмірі 219 087, 47 грн. В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ОСОБА_2 за договором позики від 10.09.2021 року, розмір якої станом на 16.02.2023 року становить 219 087,47 грн звернути стягнення на предмет застави - транспортний засіб автомобіль марки FORD, модель TRANSIT, 2015 року випуску, номер шасі кузов, рама - НОМЕР_1 , тип ТЗ загальний легковий- загальний універсал-В, колір білий, реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , (Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , виданий 26.06.2021 року органом ТСЦ 8048) та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом продажу вказаного автомобіля з публічних торгів відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження», встановивши його початкову вартість на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 265,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 28 000,00 грн. (а.с. 100-106).

Відповідно вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочне рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2024 року ОСОБА_1 отримав 07.08.2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.110), 19.08.2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Сиротюк Р.В. звернувся до суду із заявою про ознайомлення із цивільною справою з якою 20.08.2024 року був ознайомлений (а.с.119).

27.08.2024 року засобами поштового відправлення представником ОСОБА_1 адвокатом Сиротюк Р.В. було до суду направлено заяву про перегляд заочного рішення (а.с.149).

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість поновлення представнику ОСОБА_1 адвокату Сиротюк Р.В. строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинні бути зазначені обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Відповідно до п.п. 4, 6 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; перелік доданих до заяви матеріалів. Згідно з ч. 7 вказаної статті до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Згідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як вбачається із відповіді відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київської області наданого на запит суду від 27.08.2023 року ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 31).

Після відкриття провадження у справі, судом було направлено відповідачу ухвалу про відкриття провадження у справі в загальному порядку та копію позовної заяви разом з доданими документами та повідомлено про розгляд справи, на адресу місця реєстрації відповідача, матеріали було отримано 04.05.2023 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення «Кравченко за довіреністю» (а.с. 37).

20.09.2023 року до суду від представника ОСОБА_1 адвоката Кєєр О.С. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи із наданням доступу представнику до справи в електронному суді (а.с.47-54), судом було задоволено дане клопотання та відкладено підготовче судове засідання (а.с.55), представника згідно із поданим у клопотанні про наступне судове засідання було повідомлено за допомогою смс повідомлення та направлено відповідачу повістки, яку ним було отримано (а.с.57, 58, 78, 80).

Враховуючи, що відповідач та його представник належним чином були повідомленні про розгляд підготовчого судового засідання, але до суду не з`явилися та клопотань до суду не направляли, судом було постановлено ухвалу від 26.02.2024 року про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду (а.с.84-85).

27.02.2024 року від представника ОСОБА_1 адвоката Кєєр О.С. до суду надійшла заява про розірвання договору про надання правничої допомоги (а.с.86-87).

З матеріалів цивільної справи вбачається, що повідомлення відповідача про слухання справи здійснювалося за зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , поштові повідомлення повернулися до суду з відміткою про отримання ОСОБА_1 30.04.2024 року судової повістки на 28.05.2024 року (а.с.94).

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Перевіряючи доводи сторони відповідача про неповідомлення відповідача про розгляд справи суд враховує, що приписами ч.7 п.2 ст.128 ЦПК України визначено, що судова повістка фізичним особам, які не мають статусу підприємців, надсилається за адресою їх місця проживання (перебування), зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Враховується судом і рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року за № 17-рп/2011, згідно якого у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві), яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене стороні належним чином.

Так, з досліджених матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 був належним чином повідомленим про розгляд справи у суді, але останній не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву.

Також, за змістом ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Слід зазначити, що судом вчинено дії щодо належного повідомлення відповідача про результати розгляду справи, шляхом направлення на його адресу копії судової повістки та матеріалі позовної заяви. Повернення відділенням поштового зв`язку до суду поштового конверту свідчить, що судова повістка вручена, що у відповідності до вимог ЦПК України свідчить про належне повідомлення відповідача про розгляд справи.

Аналогічна позиція міститься в Постанові Верховного суду від 15 травня2019 року (справа № 0870/8014/12, провадження № К/9901/6938/19).

Постановою Верховного суду від 22 липня 2021 року у справі № 920/938/20, сформовано висновок, що сам лише факт неотримання скаржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулась в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.06.2020 у справі № 916/3200/17).

Відповідач в судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань до суду не направляв, як і не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, тому в силу ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішив справу за наявними матеріалами справи (а.с.98).

Згідно матеріалів справи, відповідач не подав відзив на позов, позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, відповідач, який був повідомлений про час та місце розгляду справи за допомогою судової повістки відповідно до норм чинного ЦПК України, не з`явився в судове засідання 28.05.2024 р., про причини неявки суд не повідомив, а мав право скористатися електронним судом, засобами телефонного зв`язку, а відтак судом були дотримані всі процесуальні вимоги для заочного розгляду на підставі наданих позивачем доказів.

В зв`язку з чим, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача про неповідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, оскільки вони не відповідають матеріалам справи.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

На зареєстровану адресу відповідача судом засобами поштового зв`язку було направлено копії відповідного судового рішення, яке ним було отримано 15.08.2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 118).

Звертаючись із заявою про перегляд заочного рішення представник відповідача до заяви про перегляд заочного рішення не приєднано жодного доказу на підтвердження існування обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Суд не дає оцінку доводам, що зазначені в заяві про перегляд заочного рішення, оскільки обставини на які посилається відповідач не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення, а фактично є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам і застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року за № 2 передбачено, що відповідно статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно ч. 1, 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заявником не пропущено строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення, оскільки заяву подану в передбачений законом строк.

Зважаючи на вказане, суд приходить висновку, що заява представника ОСОБА_1 адвоката Сиротюка Р.В. про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленим ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення.

Керуючись статтями 247, 260, 261, 284-288, 353 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Поновити строк представнику ОСОБА_1 адвокату Сиротюку Роману Валерійовичу про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2024 року.

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Сиротюк Романа Валерійовича про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів та звернення стягнення на предмет застави залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко