У Х В А Л А

Іменем України

09 жовтня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду міста Києва в порядку окремого провадження із заявою, в якій просить суд встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року заяву залишено без руху та надано заявнику п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків заяви.

26 вересня 2024 року ОСОБА_1 отримала копію вищевказаної ухвали у приміщенні суду. Станом на 09.10.2024 жодних заяв чи клопоань від ОСОБА_1 до суду не надходило.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави (рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, рішення у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001).

Оскільки заявником не усунуто недоліки заяви про встановлення факту родинних відносин, тому така заява підлягає поверненню заявнику.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин повернути.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 09.10.2024.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК