Провадження № 2/362/394/24
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

14 жовтня 2024 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Неділько А.С.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

в залі суду № 3 у місті Василькові Обухівського району Київської області у відкритому підготовчому судовому засіданні по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталія Миколаївна про усунення від права на спадкування,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказаний позов.

Позивачка двічі, повторно, поспіль не з`явилася в судові засідання 30 серпня і 14 жовтня 2024 року без поважних причин (т.с. 2, а.с. 28, 34 35).

Про місце, день і час судових засідань на 30 серпня і 14 жовтня 2024 року позивачка була повідомлена належним чином в порядку визначеному відповідно до частини четвертої статті 130 ЦПК України.

Згідно із нормою частини четвертої статті 130 ЦПК України, у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Судові повістки про виклик в підготовче судове засідання на 30 серпня і 14 жовтня 2024 року надіслані позивачці за відомою суду адресою реєстрації місця її проживання (яку також зазначено у позові і самою позивачкою) було повернуто до суду без вручення з відміткою листоноші «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.с. 2, а.с. 26, 27, 30, 31).

Враховуючи, що обидві судові повістки про виклик в підготовче судове засідання на 30 серпня і 14 жовтня 2024 року, які були надіслані позивачці за відомою суду адресою реєстрації місця її проживання (яку також зазначено у позові і самою позивачкою) повернуто до суду без вручення з відміткою листоноші «адресат відсутній за вказаною адресою», керуючись ч. 4 ст. 130 ЦПК України, суд вважає, що позивачка належним чином повідомлена про дані судові засідання в порядку вручення судових викликів передбаченому статтею 130 ЦПК України.

Одночасно, суд зауважує на причинах невручення судових повісток про виклик, що зазначені листоношею на конверті: «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.с. 2, а.с. 27 на звороті, 31); такі причини є відмінними від: «за закінченням терміну зберігання», а тому відповідно до ч. 4 ст. 130 ЦПК України слід вважати, що позивачка належним чином повідомлена про судові засідання на 30 серпня і 14 жовтня 2024 року в порядку вручення судових викликів передбаченому статтею 130 ЦПК України.

Також, позивачка на виконання свого обов`язку визначеного статтею 131 ЦПК України, не повідомила суду про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) та про причини неявки в судове засідання.

При цьому, позивача як учасники процесу не скористалася своїм правом заявити клопотання про розгляд справи дистанційно в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

На думку суду, такі дії сторони позивача мають ознаки затягування розгляду справи та перешкоджанню здійснення правосуддя через неодноразові неприбуття в підготовче судове засідання протягом тривалого часу.

Серед іншого, однією із підстав для наведених вище висновків суду, є то, що, звертаючись до суду, особа очевидно розраховує на захист своїх прав шляхом якнайшвидшого отримання судового рішення.

Проте, у даній справі, подавши позов в листопаді 2018 року, позивачка не бажає реального захисту своїх прав, оскільки жодного разу не прибула в підготовче судове засідання чим затягує розгляд справи і не зацікавлена в постановленні судом рішення по суті спору.

Крім того, враховуючи, що позивачка яка належним чином була повідомлена про судові засідання на 30 серпня і 14 жовтня 2024 року в порядку вручення судових викликів передбаченому статтею 130 ЦПК України, не повідомила суду про причини свого неприбуття, суд визнав неповажними причини неприбуття позивачки в дані судові засідання.

Отже, неявка позивачки в підготовче судове засідання 14 жовтня 2024 року є повторною без поважних причин.

З рештою, суд не порушує прав позивачки, оскільки суд не приймає рішення за позовними вимогами і не вирішує позов по суті, а тому, позивачка не позбавлена права доводити свої вимоги в майбутньому в порядку і спосіб визначеному цивільним процесуальним законом.

До того ж, як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд зазначає про такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зокрема, від позивачки не надходило заяви про розгляд справи за її відсутності.

Одночасно, на переконання суду, нез`явлення позивачки за відсутності заяви про проведення підготовчого судового засідання у її відсутності, об`єктивно перешкоджає проведенню підготовчого судового засідання, досягнення і виконання встановлених статтею 189 ЦПК України завдань підготовчого провадження та здійснення процесуальних дій передбачених статтею 197 ЦПК України.

Як наслідок, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 257 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталія Миколаївна про усунення від права на спадкування.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення 14 жовтня 2024 року.