Справа № 129/561/24
Провадження по справі № 2/129/492/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" жовтня 2024 р. Гайсинський районний суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Капуша І.С.,

за участю секретаря судового засідання Іванченко О.В.,

позивачки ОСОБА_1 ,

її представника адвоката Каракозяна Г.А.,

відповідача ОСОБА_2 ,

його представника - адвоката Дудіна Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Гайсині в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Гайсинська міська рада про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

09.02.2024р. позивачка звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю шість місяців з часу набрання цим рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Бубнівка Гайсинського району Вінницької області матері ОСОБА_3 .

Позов обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 , після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, до складу якої входить житловий будинок з господарськими будівлями під АДРЕСА_1 .

15.11.2018 року померлою було складено заповіт, посвідчений секретарем Буднівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області Кіпоренко М.А. та зареєстрований у реєстрі під №81 за яким ОСОБА_3 житловий будинок з господарськими будівлями, які знаходяться за адресою: с.Бубнівка Гайсинського району Вінницької області заповіла ОСОБА_1 .

Спадкоємцями на обов`язкову частку у спадщині є: чоловік спадкодавиці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донька, ОСОБА_1 .

Спільно із спадкодавицею постійно проживав та був зареєстрований її чоловік, ОСОБА_2 . Інших спадкоємців, передбачених законом, заповітом, ст. 1241 ЦК України, немає.

Спадщину прийняла донька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , однак, протягом строку передбаченого ст. 1270 ЦК України не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Маючи намір оформити свої спадкові права позивачка звернулась до нотаріальної контори де їй було повідомлено, що її заява про прийняття спадщини за законом не може бути прийнята, оскільки минув термін для її подання. Для належного оформлення спадкових прав необхідно визначити додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

При цьому письмової відповіді не надано але було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Зазначила, що у січні 2022 року її матір повідомила їй про значне погіршення її здоров`я і потребу у постійному сторонньому догляді. Її чоловік (вітчим позивачки) з яким у неї неприязні стосунки, не міг та не хотів дбати про неї. Позивачка переїхала тимчасово у будинок до своєї матері, здійснювала безпосередній догляд за нею, була єдиним її фактичним піклувальником.

Після вторгнення російської федерації 24.02.2022р. на територію України будинок позивачки був зруйнований, а її чоловік не міг потрапити на підконтрольну Україні територію.

Після смерті матері ІНФОРМАЦІЯ_1 вона залишила будинок своєї матері де проживав вітчим, зареєструвала статус Внутрішньо-переміщеної особи та поселилася у м.Ладижин у наданому їй, як ВПО житлі, після приїзду її чоловіка у м. Ладижин, вони переїхали у будинок її матері у с.Бубнівка. Вітчиму запропонувала проживати спільно у будинку за умови непорушення правил співжиття.

Зазначила, що про наявність заповіту їй було відомо. Раніше вона навіть і не звертала на це уваги та не придавала цьому значення та була впевнена, що належний її матері будинок, який вона заповіла їй, належний їй по заповіту.

Вказала, що фактично з моменту смерті спадкодавиці та по даний час спадкоємець за заповітом прийняв спадщину, вступивши в управління та володіння спадковим майном шляхом наявності у неї правовстановлюючих документів на житловий будинок, а також шляхом безпосереднього управління цим майном. Однак через важке психологічне потрясіння після смерті матері, повідомлення про втрату майна, періодичної втрати зв`язку із чоловіком та відсутністю відомостей про місце його перебування, та у зв`язку з цим постійного психологічного тиску та стресових для обставин, нею був пропущений строк звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою.

Незадоволення прохання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно всупереч волі спадкодавця, а тому вважає, що встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк на прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин.

У зв`язку з неможливістю прийняття спадщини по заповіту, з метою захисту законного права на спадщину, Позивач змушений звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Гайсинського районного суду Вінницької області від 14.02.2024 відкрито провадження у справі.

01.08.2024р. на адресу суду від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Дудіна Л.В. надійшов відзив на позовну заяву в якому він заперечив проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , просив у їх задоволенні відмовити у повному обсязі, оскільки жодного доказу звернення позиваики ОСОБА_1 до нотаріусів за місцем відкриття спадщини чи відмови нотаріусів у заведенні спадкової справи після смерті ОСОБА_3 чи відмови ОСОБА_1 у вчиненні будь-яких нотаріальних дій матеріали даної цивільної справи не містять, хоча позивачка є донькою померлої, тобто спадкоємицею I черги по закону у відповідності до ст. 1261 ЦК України, була обізнана як i про факт смерті матері так i про факт вчинення матір`ю заповіту на її користь. Жодних перешкод у подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері у позивачки не було.

Обгрунтовуючи визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою не надано жодних доказів на підтвердження обставин викладених в позовній заяві, не наведено поважних причин для поновлення відповідного строку, що вказує на необхідність відмови у позові повністю.

01.08.2024р. від представника відповідача адвоката Дудіна Л.В. надійшли письмові пояснення в яких він посилаючись на Постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року по справі № 686/5757/23 в якій було сформано правові висновки щодо застосування норм права по аналогічній справі, в якій вказано, що спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом, а тому просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Ухвалою суду від 06.08.2024 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, просили позов задовольнити.

Відповідач та його представник в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, просив у його задоволенні відмовити з підстав викладених у відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях

Представник третьої особи Гайсинської міської ради в судове засідання не з`явився, у наданій до суду заяві просив розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги визнав та не заперечує проти їх задоволення (а.с. 37,46).

Заслухавши пояснення позивачки та її представника, дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини справи та правовідносини, які врегульовані нормами права, що їм відповідають, та дійшов висновку про повне задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 (а.с.10), після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, до складу якої входить житловий будинок з господарськими будівлями під АДРЕСА_1 (а.с.20).

15.11.2018 року померлою було складено заповіт, посвідчений секретарем Бубнівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області ОСОБА_4 та зареєстрований у реєстрі під №81 за яким ОСОБА_3 житловий будинок з господарськими будівлями, які знаходяться за адресою: с.Бубнівка Гайсинського району Вінницької області заповіла ОСОБА_1 (а.с.11).

Спадкоємцями на обов`язкову частку у спадщині є: чоловік спадкодавиці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донька, ОСОБА_1 .

Спільно із спадкодавицею постійно проживав та був зареєстрований її чоловік, ОСОБА_2 . Інших спадкоємців, передбачених законом, заповітом, ст. 1241 ЦК України, немає (а.с.21).

Спадщину прийняла донька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.20), однак, протягом строку передбаченого ст. 1270 ЦК України не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується відповідями нотаріусів Гайсинського нотаріального округу, що надійши на запит суду, відповідно до яких нотаріусами Гайсинського нотаріального округу спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Бубніва Гайсинського району Вінницької області не заводилася (а.с.31,32,33,34,36).

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У частині 3 статті 12, частинах 1, 5, 6статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно частини 1статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини 1 статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач зазначила, що у січні 2022 року її матір повідомила їй про значне погіршення її здоров`я і потребу у постійному сторонньому догляді. Її чоловік (вітчим позивачки) з яким у неї неприязні стосунки, не міг та не хотів дбати про неї. Позивачка переїхала тимчасово у будинок до своєї матері, здійснювала безпосередній догляд за нею, була єдиним її фактичним піклувальником.

Після вторгнення російської федерації 24.02.2022р. на територію України будинок позивачки був зруйнований, а її чоловік не міг потрапити на підконтрольну Україні територію.

Після смерті матері ІНФОРМАЦІЯ_1 вона залишила будинок своєї матері де проживав вітчим, зареєструвала статус Внутрішньо-переміщеної особи та поселилася у м.Ладижин у наданому їй, як ВПО житлі, після приїзду її чоловіка у м. Ладижин, вони переїхали у будинок її матері у с.Бубнівка. Вітчиму запропонувала проживати спільно у будинку за умови непорушення правил співжиття.

Зазначила, що про наявність заповіту їй було відомо. Раніше вона навіть і не звертала на це уваги та не придавала цьому значення та була впевнена, що належний її матері будинок, який вона заповіла їй, належний їй по заповіту.

На переконання суду, зазначені позивачем причини пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини, свідчать про поважність пропуску зазначеного строку.

Оскільки ОСОБА_1 пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 з поважних причин, то задля захисту спадкових інтересів, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю шість місяців їй необхідно визначити рішенням суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.1216, 1217, 1220, 1223,1269,1270,1272 ЦК України, ст. ст.12,76-81, 206, 247, 259, 263-268, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю шість місяців, з часу набрання цим рішенням чинності, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Бубнівка Гайсинського району Вінницької області матері ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: