УХВАЛА

23 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 674/1051/23

провадження № 61-11300ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року

та постанову Хмельницького апеляційного суду від 1 липня 2024 року у справі

за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування державної реєстрації земельних ділянок, зобов`язання вчинити певні дії та визнання права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

29 липня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 1 липня 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги додано платіжний документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 8 589 грн, однак не наведено обґрунтування такого розміру відповідно до ціни позову (вартості спірної земельної ділянки).

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_2 звернулася з позовом у 2023 році.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2023 року встановлений

в розмірі 2 684 грн, тому за подання позовної заяви в частині вимоги немайнового характеру підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3 220,80 грн (2 684 грн х 0,4 х 3).

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше

5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач у справі. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна тощо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року

у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так

і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як

зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року

у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

З огляду на зазначене судовий збір за позовною вимогою щодо визнання права спільної сумісної власності на земельну ділянку визначається з урахуванням вартості спірного майна за формулою (А ? 1 % ? 200 %), де А - це вартість спірного майна.

Із касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень не вбачається ціни позову на день його подання (вартостіспірної земельної ділянки), тому суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні касаційної скарги.

Оскільки з поданої касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень неможливо встановити ціну позову станом на день звернення до суду із вимогою майнового характеру, заявник зобов`язаний самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору щодо такої позовної вимоги.

На підтвердження розміру судового збору заявник має надати належні докази (позовну заяву з визначеною ціною позову, докази про вартість спірної земельної ділянки, щодо якої позивач просив визнати право спільної сумісної власності тощо) тадокументи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі, визначеному статтею 4 Закону України «Про судовий збір», у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вимогам закону.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.

р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених

статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 1 липня 2024 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко