Справа № 136/845/24
провадження № 2/136/180/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.10.2024 м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Шпортун С.В.,

за участю секретаря судового засідання Вознюк М.Я.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Липовець, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Комунальне підприємство «Вінницьке обласне бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа, у якій ухвалою суду від 02.05.2024 відкрито провадження у справі, розгляд вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, а у справі призначено підготовче судове засідання.

13.08.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_2 , у якій він не заперечував щодо розгляду справи у його відсутність, вказуючи, що він є іншим спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_3 та не заперечує щодо задоволення позову.

Окрім цього, 16.09.2024 через систему Електронний суд представник позивача направила заяву про зміну предмета позову, у якій доповнила позовні вимоги наступними: Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що спадкодавиці ОСОБА_3 належала на праві власності квартира АДРЕСА_1 . Вказана заява мотивована тим, що початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати в повній мірі позивачу захист його порушених прав та інтересів, оскільки встановлені розбіжності щодо адреси успадкованого позивачем майна та фактичним його знаходженням.

У судовому засіданні представник позивача не вбачала правових підстав для залучення до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_2 , вказуючи на безумовне право позивача щодо визначення суб`єктивного складу осіб, які мають відповідати за позовом, утім не заперечувала, щодо залучення такої особи як третьої особи. Щодо заяви про зміну предмета позову просила її задовольнити та прийняти до розгляду, вказуючи, що така заява подана із дотриманням вимог ст.49, 189 ЦПК України.

Представники третьої особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні просили залучити до участі у справі в якості третьої особи іншого спадкоємця з метою з`ясування усіх обставин справи та прийняття законного судового рішення. Щодо прийняття заяви про зміну предмета позову не заперечували.

Інші учасники справи своїм правом на участь в судовому засіданні не скористались.

Суд, вислухавши учасників цивільного процесу з приводу ініційованих клопотань, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов висновку про наступне.

Так, із матеріалів спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 наданої приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу на виконання вимог ухвали суду 02.05.2024 встановлено, що своїм правом на спадкування, окрім позивача скористався інший спадкоємець ОСОБА_2 , подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяву відповідного змісту, отож є такими, що прийняв спадщину.

При цьому, 13.08.2024 в адресу суду ОСОБА_2 направив заяву, у якій висловив своє відношення до спору, який є предметом судового розгляду, що безпосередньо стосується його прав.

У п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30.05.2008 № 7, «Про судову практику у справах про спадкування», суди відкривають провадження в справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до приписів ч.3 ст.53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Приймаючи до уваги визначене вимогами ЦПК України виключне право позивача визначати суб`єктивний склад осіб, які мають право відповідати за пред`явленим позовом, та небажання залучення до участі у справі в якості співвідповідача іншого спадкоємця, суд вважає за необхідне залучити його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог за заявою інших учасників процесу, оскільки рішення у справі може вплинути на його права або обов`язки, а його участь у справі дозволить суду повно та всебічно дослідити обставини справи, з`ясувати дійсні взаємовідносини.

Вирішуючи питання про прийняття заяви про зміну предмету позову, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1, ч.2 п.2, ч.5 ст.49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач окрім іншого вправі до закінчення підготовчого засідання має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Приймаючи до уваги те, що сторона позивача доповнила позовні вимоги новими з метою забезпечення позивачу захист його порушених прав та інтересів, отож має місце лише зміна предмету позову, така заява подана в межах строку визначеного законодавцем, додано докази направлення копії такої заяви відомими засобами зв`язку та доданих до неї документів іншим учасникам справи, отож наявні підстави для її прийняття.

З огляду на те, що за вказаних обставин проведення підготовчого судового засідання є неможливим, суд відкладає розгляд справи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 53, 197-200, 260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ).

Прийняти заяву представника позивача про зміну предмета позову до розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Комунальне підприємство «Вінницьке обласне бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за заповітом.

Відкласти підготовче судове засідання з розгляду даної цивільної справи, - на 21.11.2024 о 10:00 годині, про що повідомити учасників цивільного процесу.

Копію ухвали направити учасникам цивільного процесу, а третій особі копію ухвали разом із позовною заявою та додатками до неї.

Встановити відповідачу строк 15 днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на заяву про зміну предмету позову, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Роз`яснити, що позивач має право подати відповідь на відзив, а третя особа письмові пояснення, у яких викладають свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову, а також надати докази у відповідності до вимог ст.178, 181 ЦПК України, - не пізніше 5 днів з часу отримання відповіді на відзив.

Ухвала оскарженню не підлягає Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Світлана ШПОРТУН