ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 683/1941/24

Провадження № 22-ц/4820/1830/24

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

Грох Л.М., Ярмолюка О.І.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 16 липня 2024 року (суддя Андрощук Є.М.) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на період навчання,

в с т а н о в и в :

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 в якому просив стягнути з відповідача на його користь аліменти в розмірі 1/4 частини його доходів, на повнолітнього сина на період продовження навчання.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 16 липня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу у зв`язку із неусуненням недоліків зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду про повернення позовної заяви скасувати та направити матеріали позовної заяви до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті заявлених вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначено, що після залишення судом першої інстанції позовної заяви без руху, представником позивача було негайно вжито заходів для усунення зазначених в ухвалі недоліків, проте суд двічі повертав без розгляду надані адвокатом позивача матеріали виправленої позовної заяви. На думку апелянта суд відхилив клопотання його представника про усунення недоліків позовної заяви з надуманих підстав. Щодо зазначення про наявність чи відсутність електронного кабінету у сторін по справі, то позивачем помилково було зазначено про відсутність у кожної із сторін електронної пошти замість вірного електронного кабінету.

Відзиву на апеляційну скаргу від інших учасників по справі не надходило.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступного висновку.

Згідно з п.4 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Судом встановлено, що у червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на період продовження навчання.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 19 червня 2024 року вказану позовну заяву залишено без руху з наступних підстав: після зазначення прізвища, ім`я та по батькові учасників справи, перед зазначенням певної адреси, застосовано скорочення «проп.» та «прож.», яке не є тотожним змісту значень словосполучень «місце проживання» чи «місце перебування», що позбавляє суд можливості однозначного розуміння зазначеної позивачем інформації; щодо позивача та третьої особи зазначений поштовий індекс «31100», який відповідає місту Старокостянтинову, а не селу Миролюбне; щодо відповідача поштовий індекс не зазначений; при зазначенні відомостей щодо учасників справи застосовано слово «код», яке не передбачено п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України; позовна заява не містить відомості щодо учасників справи про реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності; позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача, відповідача та третьої особи.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 05 липня 2024 року заяву адвоката Якимчук Н.П. від 04.07.2024 року про усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 повернуто заявнику без розгляду на підставі ч.4 ст.183 ЦПК України.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 15 липня 2024 року заяву адвоката Якимчук Н.П. від 10.07.2024 року про усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 повернуто заявнику без розгляду на підставі ч.4 ст.183 ЦПК України.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 16 липня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу з підстав неусунення позивачем недоліків зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 19.06.2024 року.

Однак, з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду не погоджується, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 2 ч. 3ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, від 26 липня 2007 року). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Вирішуючи питання про наявність чи відсутність підстав для відкриття провадження у справі чи повернення позовної заяви, суд має враховувати обов`язок суду сприяти учасникам справи у реалізації їх процесуальних прав з дотриманням принципу розумності та пропорційності, з метою уникнення надмірного формалізму, із додержанням балансу між метою забезпечення належної процесуальної поведінки сторони та забезпеченням її права на апеляційне оскарження судового рішення. Відповідний висновок має бути висловлено із додержанням балансу між метою забезпечення належної процесуальної поведінки сторони та забезпеченням її права на апеляційне оскарження судового рішення.

Для фізичних осіб (окрім адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів,) законодавець передбачив добровільний порядок реєстрації електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

При зверненні із позовною заявою, позивачем було зазначено усі відомі йому дані щодо особи відповідача, його місце проживання чи перебування, зазначив про відомі йому номери засобів зв`язку, зазначив, що адреса електронної пошти - не відомі.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд зазначив про недодержання позивачем вимог лише у реквізиті документа щодо довідкових даних про сторін: неточності перед зазначенням адреси, неповні поштові індекси, вживання слова «код» замість «реєстраційний номер облікової картки платника податків». Інших недоліків позовної заяви, які б суттєво перешкоджали суду розглянути справу по суті суд не зазначив.

В подальшому, позивач двічі намагався у визначений судом строк усунути зазначені в ухвалі суду недоліки, проте такі заяви були повернуті представнику позивача без розгляду з підстав неналежного оформлення реквізитів заяви, якою представник позивача просив долучити до матеріалів справи виправлену позовну заяву, а не неналежного оформлення виправленої позовної заяви.

Отже, ухвала суду першої інстанції обмежує права позивача та перешкоджає йому у доступі до правосуддя.

Суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване судове рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі, передчасно повернув позовну заяву позивачу, чим допустив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Таким чином, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 16 липня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді Т.О. Янчук

Л.М. Грох

О.І. Ярмолюк