Провадження № 2/638/1667/24
РІШЕННЯ

Іменем України

09 жовтня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Тимченка А.М.,

за участю секретаря судового засідання Кондратюк І.В.,

позивача ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Бабій Лідії Володимирівни до ОСОБА_2 , третя особа Харківська міська рада, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, в обґрунтування якого зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з однокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_4 своєї родини не мав, тому, його сестра ОСОБА_5 , як спадкоємець другої черги, звернулась до державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори (колишня Десята харківська державна нотаріальна контора) з заявою про прийняття спадщини, яку нотаріусом було прийнято та заведено спадкову справу № 693/2016. Також із заявою про прийняття спадщини як спадкоємець четвертої черги звернулась ОСОБА_2 . Оскільки свідоцтво про народження спадкодавця було втрачено, тому нотаріусом було відмовлено в оформленні спадщини, у зв`язку з чим ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Харківська міська рада про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення факту родинних відносин. Під час перебування даної цивільної справи в провадженні суду ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . 07.06.2023 Дзержинський районний суд м. Харкова було ухвалив рішення, яким позов встановив юридичний факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 та померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 перебували в родинних відносинах як рідна сестра та брат. Таким чином за життя спадкодавиця не встигла оформити право власності на спадщину після смерті брата на своє ім`я.

Після смерті матері ОСОБА_5 , позивач ОСОБА_1 , як єдиний спадкоємець після її смерті, звернувся до Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_5 25.08.2023 року нотаріусом було відмовлено повивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що у позивача відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_2 .

У зв`язку з вищевикладеним позивач позбавлений права нотаріально оформити право власності на спадкове майно після смерті матері, тому звернувся до суду за захистом своїх прав з цим позовом, в якому просив суд визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності на квартиру АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідач ОСОБА_2 відзиву на позовну заяву не дала, проте надала пояснення по суті спору в порядку ст. 43 ЦПК України, в яких зазначила, що доглядала за своїм покійним чоловіком ОСОБА_4 , коли той перебував у лікарні протягом тривалого часу. Крім неї ніхто в лікарню не приходив, в тому числі сестра ОСОБА_5 та її син ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 01.12.2023 року було відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою суду від 22 грудня 2023 року витребувано із Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори завірену належним чином копію спадкових справ № 693/2016, заведених після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; витребувано з Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області копію спадкової справи № 15/2022, заведеної після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

18 та 29 січня 2024 року до суду надійшли витребувані докази.

Ухвалою суду від 21 березня 2024 року залучено Харківську міську раду до участі у цивільній справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Ухвалою суду від 04 липня 2024 року закрито підготовче судове засідання, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позов в повному обсязі.

Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за відсутністю сторони позивача, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала.

Враховуючи положення ч.3 ст. 131, ч. 1 ст. 223, п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харків помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що 15 листопада 2016 року складено відповідний актовий запис № 16704, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщину, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_2 , яка належала спадкодавцеві відповідно до копії свідоцтва про право власності від 27 листопада 2001 року, виданого Виконавчим комітетом Дзержинської районної ради м. Харкова.

Відповідно до Звіту з незалежної оцінки майна, складеного ТОВ «Консалтинг-Експерт І», ринкова вартість квартири АДРЕСА_2 , складає 584521,00 грн.

З дослідженої в судовому засіданні копії Спадкової справи № 693/2016 до майна померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що 02 грудня 2016 року за заявою ОСОБА_2 про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , державним нотаріусом Десятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття заведено спадкову справу № 693/2016.

Також із заявою проприйняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , 09 лютого 2017 року звернулася ОСОБА_5 .

Заяв від інших спадкоємців не надходило.

У листі Десятої Харківської державної нотаріальної контори від 02 грудня 2016 року на ім`я ОСОБА_2 останній роз`яснено про неможливість видачі їй Свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю документу, що підтверджує родинний зв`язок з ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою Харківського апеляційного суду від 31 липня 2019 року, залишеною без змін постановою Касаційного цивільного суду від 23 грудня 2019 року, у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про надання права спадкування разом зі спадкоємцем другої черги відмовлено. Відмовляючи у задоволенні позову про надання права спадкування разом зі спадкоємцем другої черги, суд апеляційної інстанції виходив з того, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність усіх юридичних фактів у їх сукупності, за яких у ОСОБА_2 могло виникнути право на зміну черговості спадкування з підстав, передбачених частиною другою статті 1259 ЦК України.

19 червня 2020 року ОСОБА_5 звернулася до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

19 червня 2020 року державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Сімаковою О.Г. винесено постанову № 1064/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_5 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_4 з підстави відсутності свідоцтва про народження ОСОБА_4 , відсутності документального підтвердження родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

07 жовтня 2020 року ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Харківська міська рада про визнання права власності в порядку спадкування за законом та встановлення факту родинних відносин, в якому просила суд встановити юридичний факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 та померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 перебували в родинних відносинах як рідна сестра та брат, визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_2 .

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 червня 2023 року, яке набрало законної сили 08 липня 2023 року, встановлено юридичний факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 та померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 перебували в родинних відносинах як рідна сестра та брат.

Проте, до ухвалення рішення суду, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , у с. Сазоно-Баланівка Богодухівського району Харківської області у віці 83 роки ОСОБА_5 померла, про що 17 грудня 2021 року складено актовий запис про смерть № 826, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 17 грудня 2021 року.

З дослідженої в судовому засіданні копії спадкової справи №15/2022 після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено, що на підставі заяви сина ОСОБА_5 . ОСОБА_1 14 січня 2022 року державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області заведено спадкову справу № 15/2022.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 14 січня 2022 року, за життя спадкодавиця заповіту не складала, свідоцтво про право на спадщину після її смерті будь-якій особі видано не було, в спадковому реєстрі відсутня інформація про відкриті спадкові справи.

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , Серія НОМЕР_4 , де в графі «Мати» зазначено « ОСОБА_7 », та Свідоцтвом про одруження серія НОМЕР_5 , відповідно до якого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_7 одружилася з ОСОБА_8 , у зв`язку з чим змінила прізвище на « ОСОБА_9 ».

З матеріалів спадкової справи № 15/2022 встановлено, що ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_5

25.08.2023 року державним нотаріусомБогодухівської державної нотаріальної контори Харківської області винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 . Відмова обґрунтовано тим, що у ОСОБА_1 відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_2 .

Конституцією України (стаття 41) та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Частиною першою статті 316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України).

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України).

Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Такий висновок суду узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 22 березня 2023 року у справі № 463/6829/21-ц.

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.

У справі, що розглядається, встановлено, що ОСОБА_5 , як спадкоємець другої черги після смерті брата ОСОБА_4 , у встановленому законом порядку прийняла спадщину, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_2 . Також спадщину прийняла спадкоємець четвертої черги ОСОБА_2 . Проте, враховуючи положення ст. 1258 ЦК України, та відсутність підстав, передбачених ст. 1259 ЦК України, що підтверджено постановою Харківського апеляційного суду від 31 липня 2019 року, залишеною без змін постановою Касаційного цивільного суду від 23 грудня 2019 року, право на спадкування майна (квартири) одержала одноособово ОСОБА_5 як єдиний спадкоємець другої черги, враховуючи відсутність спадкоємців першої черги.

При цьому, незважаючи на відсутність у ОСОБА_5 свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 , майнові права власності на квартиру у ОСОБА_5 виникли з моменту відкриття спадщини.

В подальшому ОСОБА_5 померла, у зв`язку з чим квартира АДРЕСА_2 , увійшла до складу спадкового майна після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки на час відкриття спадщини після її смерті їй належали майнові права власності на вказану квартиру та не припинилися внаслідок її смерті.

Єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_5 , який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її син ОСОБА_1 . Однак останній позбавлений можливості нотаріального оформити право власності на спадкове майно, а саме квартиру АДРЕСА_2 , оскільки у нього відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно, що підтверджено постановою нотаріуса від 25 серпня 2023 року.

Відповідно до частини першої статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог статті 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 22 вересня 2021 року у справі № 227/3750/19, визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.

Таким чином, обов`язковою підставою для визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є наявність реальних та достатніх перешкод для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем доведено наявність підстав для визнання за ним права власності на спадкове майно, а саме квартиру, та неможливість оформлення права власності на нерухоме майно нотаріально, у зв`язку з чим наявні підстави для захисту спадкових прав позивача у судовому порядку та визнання за ним права власності на спадкове майно, а самеквартиру АДРЕСА_2 .

Керуючись ст. 12, 13, 76-89, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Бабій Лідії Володимирівни до ОСОБА_2 , третя особа Харківська міська рада, про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 ;

відповідач - ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса місця проживання: АДРЕСА_4 ;

третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, - Харківська міська рада, , адреса місцезнаходження: м. Харків, м-н. Конституції, 7.

Повний текст складено 09.10.2024.

Суддя А.М. Тимченко