УХВАЛА

10 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 676/1168/17

провадження № 61-12734ск24

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення

Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 січня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 05 серпня 2024 року у справі за позовом Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій

у спірних правовідносинах Слобідсько-Кульчієвської сільської ради до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Басейнове управління водних ресурсів річок Прут та Сірет, Товариство з обмеженою відповідальністю «Подільський земельний центр», приватний нотаріус Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Яцевич Галина Василівна про визнання незаконними та скасування наказів, зобов`язання повернути земельні ділянки, скасування реєстрації земельних ділянок,

В С Т А Н О В И В:

16 вересня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Керницька І. Р. через підсистему «Електронний Суд» подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області

від 25 січня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду

від 05 серпня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 23 вересня 2024 року касаційну скаргу

ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме заявнику необхідно уточнити прохальну частину касаційної скарги, з урахуванням статті 409 ЦПК України та надати належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна (земельної ділянки) та сплатити судовий збір з урахуванням ціни позову.

На виконання вимог вказаної ухвали заявник подав заяву про усунення недоліків разом з уточненою касаційною скаргою, в якій останній просить суд скасувати оскаржувані судові рішення в частині задоволених вимог позивача до

ОСОБА_1 про повернення земельної ділянки у комунальну власність територіальної громади Слобідсько-Кульчієвецької сільської ради. Також заявник вказує, що сплатив судовий збір у розмірі 2 560 грн як за немайнову вимогу.

Верховний Суд зазначає, що позивач подав позов у березні 2017 року, який містить зокрема вимогу майнового характеру - повернення земельної ділянки.

У постанові від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися в ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого

2019 року в справі № 907/9/17).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна. Вимога про повернення майна у власність є майновою вимогою

З огляду на зазначене, заявнику необхідно надати належні та допустимі докази на підтвердження вартості земельної ділянки (договір купівлі-продажу майна, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, тощо) і, відповідно, самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу. За частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав продовження строку для усунення вказаного вище недоліку касаційної скарги.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги

ОСОБА_1 на рішення Камя'нець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 січня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 05 серпня 2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко