УХВАЛА

11 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 759/10375/19

провадження № 61-13168ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 серпня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колекторська компанія «Гарант», ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , приватний нотаріус Татаринцева Євгенія Анатоліївна, приватний нотаріус Коптєлова Оксана Ростиславівна, ОСОБА_6 , Національний банк України, про визнання правочину недійсним та відновлення становища, яке існувало до порушення права, шляхом витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , звернулася засобами поштового зв`язку до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 серпня 2024 року. Разом із касаційною скаргою подає клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, посилаючись на складне майнове становище ОСОБА_1 та неможливість сплати нею судового збору у розмірі, визначеному законом. Зокрема, зазначає, що відповідно до довідки Пенсійного фонду України форми ОК-7 сума фактичного доходу заявниці за 2023 рік склала 126 583,27 грн, відтак сума судового збору становить більше 15 % розміру її річного доходу.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зазначені у клопотанні обставини, не є безумовними підставами для відстрочення заявнику сплати судового збору, оскільки представником заявниці не надано суду касаційної інстанції доказів на підтвердження реального майнового стану ОСОБА_1 (наявність рухомого і нерухомого майна, довідки фіскальних органів про доходи, довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо), який перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

У зв`язку з наведеним, заявниці необхідно або сплатити судовий збір за подання касаційної скарги на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 серпня 2024 року або звернутись із новим клопотанням, на підтвердження якого надати належні докази.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як убачається зі змісту оскаржуваного судового рішення у червні 2019 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом, який оскаржуваними судовими рішеннями задоволено частково, зокрема: 1) визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 ; витребувано у набувача ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_1 .

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 921,00 грн.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характер (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюються у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру визначається зазначенням ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Суд не повинен визначати вартість майна.

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги на судові рішення в частині оскарження немайнових вимог становить: 1 536,80 грн (1 921,00 грн х 0,4 х 200 %).

Водночас, зі змісту касаційної скарги та доданих матеріалів неможливо встановити ціну позову, тому заявник за касаційною скаргою повинен самостійно визначити (за формулою: ціна вартості спірного майна х 1 % (але не менше, ніж 768,40 грн та не більше, ніж 9 605,00 грн х 200 %) й відповідно обґрунтувати розмір сплаченого судового збору та сплатити за оскарження майнових вимог.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6, 8 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про відстрочення ОСОБА_1 сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 серпня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ю. Гулейков