Справа № 364/736/24
Провадження № 2/364/384/24
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2024 року, суддя Володарського районного суду Київської області Ткаченко О.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ,

представник позивача: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 , яка діє на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю від 27.09.2018 року,

до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 ,

про розірвання договору оренди земельної ділянки та повернення майна, -

У С Т А Н О В И В:

07.10.2024 до суду надійшла зазначена позовна заява. Ознайомившись з позовом та матеріалами справи, суддя встановив, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Частина 1 статті 177 ЦПК України вказує, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Натомість позивач надав до суду неналежні копії документів.

Згідно ст. 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Зокрема, п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зазначають, що позовна заява повинна містити: - повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивач у позовній заяві не зазначив відомі йому номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Частиною 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Засвідчення копій документів, що видаються органами державної влади, здійснюється на підставі Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», згідно з наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 який з 1 вересня 2021 року набрав чинності .

З 01.09.2021 юридичним особам треба оформляти службові документи саме згідно з ДСТУ 4163:2020, чия дія поширюється на державні органи, органи місцевого самоврядування, установи, підприємства, організації та інших юридичних осіб незалежно від їхнього функціонально- цільового призначення, рівня і масштабу діяльності та форми власності.

Таким чином підприємства застосовують ДСТУ 4163:2020 обов`язково, а ФОП можуть застосовувати цей стандарт за бажанням. Дія Стандарту №55 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації» припинено з 01 вересня 2021 року.

Слід зазначити, що за умовами статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Всупереч наведеним вимогам закону позивач доєднав до своєї позовної заяви копії документів, які було зроблено з сайту Судова влада, а саме: ухвала Володарського районного суду Київської області від 30.01.2023 року, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.08.2022 року, рішення Київського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 року, належним чином не завірені, а є довільної форми та змісту з яких не зрозуміло, хто є сторони в ухвалі та рішеннях.

Наразі слід зазначити, що відмітка про засвідчення копії документа може бути розміщена лише на останньому аркуші прошитого та пронумерованого документа (постанова ВС по справі № 761/5894/17 від 18.12.2018), а от різні за змістом документи, тим паче рішення суду повинні бути посвідчені окремо та належним чином.

Тобто позивач приклав суддівські рішення не посвідчені (не завірені копії), як того вимагає та передбачає інструкція з діловодства в місцевих та апеляційних судах України.

Вказуючи на належність засвідчення копії слід зазначити, що лише у разі якщо неможливо видати копію судового рішення в суді, який ухвалив судове рішення, така копія може бути виготовлена з ЄДРСР за заявою особи судом, якому визначено територіальну підсудність справ, або судом апеляційної інстанції за підсудністю, встановленою законом.

Позивач не вказує, що він позбавлений можливості отримати належним чином завірені копії рішень суду тощо.

Також, до позову додано Довіреність, яка зареєстрована в реєстрі за №1772 приватним нотаріусом Очеретяною Валентиною Василівною від 30.09.2024 року про уповноваження ОСОБА_2 на представництво інтересів ОСОБА_1 , в даному нотаріально посвідченому дорученні вказане прізвище « ОСОБА_4 » перекреслено та виправлено власноручно на « ОСОБА_4 », що є недопустимим в нотаріально посвідчених документах.

Будь-яка установа, підприємство або організація (у тому числі органи державної влади або місцевого самоврядування, виконавчі комітети, органи Держземагенства, бюро технічної інвентаризації тощо), тобто всі суб`єкти документоутворення, припустившись помилки, вносять виправлення в текст, застерігають відповідним написом, скріплюють підписом та печаткою. У виправленому вигляді документ приймається установами будь-якого рівня та підпорядкування, включаючи нотаріусів (п. 2 глави 8 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України).

Відповідно до статті 51 ЗУ «Про нотаріат» у разі виявлення нотаріусом або посадовою особою, які вчиняють нотаріальні дії, що ними допущено помилку при вчиненні нотаріальної дії або вчинена нотаріальна дія не відповідає законодавству, нотаріус або посадова особа, які вчиняють нотаріальні дії, зобов`язані повідомити про це сторони (осіб), стосовно яких вчинено нотаріальну дію, для вжиття заходів щодо скасування зазначеної нотаріальної дії відповідно до законодавства.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що наявні перешкоди для прийняття заяви до свого провадження.

Згідно правил ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 даної статті в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивач, усуваючи недоліки, повинен долучити до позовної заяви копії письмових доказів засвідчені належним чином.

Слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

При цьому враховую позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, пункту 55 справи "Креуз проти Польщі", що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuzv. Poland" N 28249/95).

З огляду на встановлені обставини та наведені вимоги закону, подану позовну заяву слід залишати без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків. Роз`яснити положення ч. 3 ст. 185 ЦПК України, за якими в разі, якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору оренди земельної ділянки та повернення майна - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі суду недоліки позовної заяви в десятиденний строк з дня отримання її копії.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання позивачем ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Копію ухвали направити позивачу та його представнику не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. В. Ткаченко