УХВАЛА

14 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 369/8629/16-ц

провадження № 61-13358ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15 червня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_6 , приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Бишевець Руслан Валерійович, про визнання правочину недійсним та визнання договорів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_6 , приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Бишевець Р. В., про визнання правочину недійсним та визнання договорів недійсними.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 15 червня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_1 , про визнання правочину недійсним і визнання договорів недійсними відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 березня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Києво-Святошинського районного суду м. Києва від 15 червня 2023 року залишено без змін.

01 жовтня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15 червня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 березня 2024 року, ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 порушено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки копію повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 12 березня 2024 року отримано нею 22 березня 2024 року та вперше подано касаційну скаргу22 квітня 2024 року, яку ухвалою Верховного Суду від 03 травня 2024 року повернуто.

На підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень заявниця посилається на введений в Україні воєнний стан та постійні обстріли місця проживання заявниці (м. Боярка, Київська область), обмеження електропостачання у зв`язку з чим неможливо було вчасно і безпечно підготувати касаційну скаргу.

Повідомлені заявницею відомості не дають достатніх підстав для визнання причин значного пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень поважними. З моменту складення повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 12 березня 2024 року (20 березня 2024 року) до надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції вдруге (01 жовтня 2024 року) минуло більше шести місяців.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 зазначено, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку, такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Таких обставин з посиланням на докази заявницею не наведено.А отже, доводи, вказані заявницею, не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення.

Європейський суд з прав людини, зокрема, у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (заява № 3236/03) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених процесуальним законом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявницею сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж передбачено законодавством України.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано у вересня 2016 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2016 року.

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становив 1 378 грн.

Ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551,20 грн (1 378 грн*0,4) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір ставки судового збору за подання до суду касаційної скарги становить 200 відсотків ставки судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви за кожну вимогу немайнового характеру (визнання недійсною заяви про надання згоди на відчуження нерухомого майна, визнання недійсними договорів дарування земельної ділянки та житлового будинку), тобто 3 307,20 грн ((551,20 грн*3)*200%)).

Заявницею сплачено судовий збір у розмірі 2 756,00 грн.

Таким чином, заявниці необхідно доплатити судовий збір у розмірі 551,20 грн (3 307,20 грн - 2 756,00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Не усунення недоліків касаційної скарги є підставою для її повернення.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявниці строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15 червня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 березня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до 31 жовтня 2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников