ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1468/24 Справа № 691/1096/22
УХВАЛА

10 жовтня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т.Л.
судді Гончар Н.І. , Сіренко Ю.В.

розглянувши заяву представника позивача адвоката Примака В.А. від 09.10.2024 про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , ПрАТ «Українська Страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок ДТП,

в с т а н о в и в :

на розгляді в апеляційному суді перебуває дана справа в якій рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 14.06.2024 позовні вимоги задоволено частково та стягнуто з відповідача на користь позивача у відшкодування завданої матеріальної шкоди 682 482,00 грн., моральної шкоди в сумі 10 000,00 грн. та 35 057,42 грн. судових витрат.

На вказане рішення суду першої інстанції представник відповідача адвокат Гірич Г.М. подав апеляційну скаргу з вимогами про його скасування та відхилення позову у справі.

09.10.2024 до Черкаського апеляційного суду надійшла заява представника позивача адвоката Примака В.А. від 09.10.2024 у якій він просить апеляційний суд про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження відповідачу ОСОБА_2 належного йому майна, а саме:

- земельну ділянку, площа (га) 3,4287, кадастровий номер :07:000:0034, частка в якій належить відповідачу;

- земельну ділянку, площа (га) 1,8251, кадастровий номер :07:000:0003, частка в якій належить відповідачу;

- земельну ділянку, площа (га) 1,2454, кадастровий номер :07:000:0016, яка повністю належить відповідачу;

- земельну ділянку, площа (га) 0,0907, кадастровий номер :04:000:0076, яка повністю належить відповідачу;

- квартиру, загальна площа (кв.м): 59,9, адреса: АДРЕСА_1 , частка в якій належить відповідачу;

- квартиру, загальна площа (кв.м): 64,6, адреса: АДРЕСА_2 , частка в якій належить відповідачу.

Заявник указує, що відповідач протягом більше чотирьох років з часу вчинення ДТП навіть частково в добровільному порядку не відшкодовує завдану позивачу шкоду, уникає зустрічей з позивачем та може відчужити належне йому майно, чим ускладнити виконання рішення суду.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26.12.2022 задоволено заяву про забезпечення позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди і накладено арешт на майно ОСОБА_2 .

На даний час у зв`язку з виконанням вказаного рішення Олександрійського міськрайсуду та повним відшкодуванням завданих ДТП збитків потерпілому ОСОБА_3 скасовано накладений на майно ОСОБА_2 . арешт, про який вказано вище, відтак, за доводами заявника, наявні підстави для забезпечення позову у справі шляхом обмеження власника в розпорядженні його майном.

Дослідивши матеріали справи та заяви про забезпечення позову, апеляційний суд прийшов до таких висновків.

Питання про застосування заходів забезпечення позову регламентується Главою 10 Розділу І ЦПК України.

У частині другій статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути ухвалено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Частиною 1 статті 150 ЦПК України передбачено види забезпечення позову, зокрема, п.п.1, 2 шляхом накладення арешту на майно та заборони вчиняти певні дії.

Згідно ч.10 ст.150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

У постанові ВП ВС від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Таким чином, при розгляді заяви про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

Окрім того, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

З урахуванням викладеного правового регулювання та встановлених при розгляді цієї справи фактичних обставин, а саме, предмету спору відшкодування 682 482 грн. матеріальної шкоди та 50 000 грн. моральної шкоди, зважаючи на ймовірну вартість майна за рахунок якого представник позивача просить забезпечити позов, - чотирьох земельних ділянок сільськогосподарського призначення у Львівській області та дві квартири у м. Львові, вартість яких, об`єктивно, в кілька разів перевищує суму заявленого позову, апеляційний суд вважає, що вимоги заяви про забезпечення позову задоволені бути не можуть, так як є неспівмірними ціні позову.

Крім того, заявником не доведено вартості майна відповідача, за рахунок якого він просить забезпечити позов у справі.

Слід також урахувати, що дві земельні ділянки та дві квартири, указані у заяві про забезпечення позову, належать відповідачу ОСОБА_2 на праві спільної власності, тобто забезпечення позову за рахунок усього спільного майна порушуватиме права інших співвласників, які у правовідносинах із позивачем не перебувають.

За таких обставин підстав для вжиття заходів забезпечення позову, про що просить заявник, установлено не було.

Керуючись ст. ст.153, 368 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

заяву представника позивача адвоката Примака В.А. від 09.10.2024 про вжиття заходів забезпечення позову у даній цивільній справі відхилити.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Суддя-доповідач

Судді