Справа № 362/6542/24
Провадження № 2/362/2910/24
У Х В А Л А

08.10.2024 суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Мартинцова І.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2024 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Мартинцову І.О.

В силу вимог положень статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали позову, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, встановлених в ст. ст. 175,177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін по справі. Проте, всупереч вказаних вимог ЦПК України, позовна заява не містить зазначених відомостей, зокрема що стосується позивача та відповідача. Представник позивача адвокат Дьячук Н.В. хоч і подала позов сформований в системі «Електронний суд», але також не зазначила про наявність електронного кабінету.

Крім того, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, яка, як встановлено п.9 ч.1, ч.2 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, на момент пред`явлення позову.

Як встановлено з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру (визнання права власності на спадкове майно), яка підлягає грошовій оцінці.

Так, виконуючи вимоги п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем зазначено ціну позову 75259,86 грн., яка, як слідує зі змісту позовної заяви, та доданих до неї матеріалів (Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку), випливає із нормативно грошової оцінки спірноїземельної ділянки станом на 19.03.2024.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пунктах 11, 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову, і саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Відповідно до пункту а" пункту 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» від 12 липня 2001 року №2658-III, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно положень статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Відтак, виходячи з приведеного, з метою визначення вартості об`єкта оцінки використовується експертна грошова оцінка земельних ділянок, а не нормативної оцінки земельних ділянок.

Отже, позивачу необхідно уточнити ціну позову, а, за потреби, вказати відповідний її розрахунок, пояснивши визначений у позовній заяві розмір, оскільки саме із ціни позову здійснюється підрахунок судового збору, який має бути сплачено позивачем за звернення до суду.

Беручи до уваги, що позивачем не належними доказами підтверджено вартість майна, суд ставить під сумнів правильність сплати ним судового збору.

Крім того, зміст позову не містить вказівку про те, чи існують інші спадкоємці майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , що в своє чергу позбавляє суд можливості перевірити правильність визначення позивачем сторін по справі та правомірність залучення до участі у якості відповідача лише Калинівську селищну раду.

Вказані недоліки в сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У встановлений строк позивач повинен усунути недоліки позову шляхом зазначення електронних кабінетів сторін по справі (у випадку наявності), обґрунтованого визначення ціни позову (звіт про оцінку майна) та у випадку необхідності доплатити судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись статями 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить сім днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.О. Мартинцова