Справа № 195/1295/24
Провадження № 2/195/361/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" жовтня 2024 р. с-ще Томаківка

Дніпропетровської області

Томаківський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Колодіної Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Левкович І.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача - ФОП ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Томаківського районного суду Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати,

В С Т А Н О В И В :

в провадженні Томаківського районного суду Дніпропетровської області на розгляді знаходиться позовна заява ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку, стягнення моральної шкоди.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Ухвалою суду від 12.08.2024 року уточнену позовну заяву після усунення недоліків прийнято до провадження та визначено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Однак, після відкриття провадження у справі судом встановлено, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою без додержання вимог, викладених у ст.177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст.ст. 263,265,270 ЦПК України судове рішення має бути законним та обґрунтованим і зміст судового рішення, якщо ставиться питання про стягнення певних сум, має містити в рішенні точну грошову суму, яка підлягає стягненню. Саме на цьому наголошено і в Постанові Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року, а саме, при задоволенні позову про стягнення грошових сум суди повинні зазначати в резолютивній частині рішення розмір суми, що підлягає стягненню, цифрами і словами у грошовій одиниці України гривні.

Позивач просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

З огляду на правову позицію Великої Палати Верховного Суду (Справа № 569/11319/19, Постанова, від 09.06.2021) при визначені середнього заробітку за час затримки роботодавцем розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, необхідно враховувати: розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором; період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум; ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника; інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

З огляду на викладене середній заробіток працівника за час затримки розрахунку при звільненні слід визначати за правилами, передбаченими пунктами 2, 8 Порядку № 100 затвердженої Постановою КМУ №100 від 08.05.1995 року ( надалі Порядок №100).

Так, відповідно до п.2 Порядку №100 середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Відповідно до п. 8 Постанови №100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до абзацу п`ятого пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Так, в позовній заяві відсутній розрахунок середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до вимог ст. 83 ЦПК України позивач зобов`язаний подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України обов`язок доказування покладений на сторони . Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Суд не може збирати докази щодо предмету спору на власний розсуд.

Таким чином, судом встановлено, що провадження по справі відкрито за заявою, яка не відповідає вимогам ст.ст. 175 ЦПК України, а тому на підставі ч. 11 ст. 187 ЦПК України, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Хоча ч.11 ст.187 ЦПК України і передбачено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали, суд приймає до уваги наявність воєнного стану в державі та вважає необхідним надати позивачу 10 днів для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 81, 175, 177, 187 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

позову заяву ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху.

Повний текст судового рішення виготовлено 04.10.2024 року.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Л. В. Колодіна