Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2049/22
УХВАЛА

Іменем України

09 жовтня 2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Кондрацької Н.М.,

за участю секретаря Мелещенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Черкаси заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Руденко Юлії Вікторівни про виправлення описки у рішенні суду від 11.01.2023 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

Рішенням Придніпровського районного суду міста Черкаси від 11.01.2023 частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії, а саме вирішено: усунути перешкоди ОСОБА_1 в користуванні житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 шляхом його вселення; зобов`язати ОСОБА_2 передати дублікати ключів ОСОБА_1 від житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 ; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 1 000 (одна тисяча) грн.; стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір сумі 1984, 80 грн. В решті позовних вимог відмовлено.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 25.04.2023 рішення Придніпровського районного суду міста Черкаси від 11.01.2023 залишено без змін.

У подальшому, 30.09.2024 представником позивача адвокатом Руденко Ю.В. до суду подано заяву, в якій зазначено, що у даному рішенні суду допущено описку, а саме у резолютивній частині цього рішення судом помилково не вказано боржника, та просить викласти другий абзац резолютивної частини рішення суду у такій редакції: «Усунути перешкоди ОСОБА_2 , ОСОБА_1 в користуванні житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 шляхом його вселення», оскільки така помилка перешкоджає позивачу отримати виконавчий лист на вселення.

У судове засідання учасники справи не викликались. Відповідно ч.2 ст. 269 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви про виправлення описки.

Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, розгляд питання проводиться без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження без проведення судового засідання, що відповідає положенням ч.13 ст.7 ЦПК України. Фіксування судового процесу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали цивільної справи № 711/2049/22, суд дійшов до такого висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Руденко Ю.В. у прохальній частині позову з поміж іншого просила зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди ОСОБА_1 в користуванні будинком за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вселення ОСОБА_1 до будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням суду від 11.01.2023 ухваленого у даній справі № 711/2049/22, указану позовну вимогу задоволено у повному обсязі.

Згідно зі статтею 129 Конституції України обов`язковість судового рішення є однією з основних засад судочинства.

На момент розгляду даної заяви про виправлення описки, рішення суду від 11.01.2023 залишено без змін постановою Черкаського апеляційного суду від 25.04.2023 та набрало законної сили.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

При цьому, слід наголосити, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Тобто, опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру у написаному тексті, зокрема, через неуважність. Під опискою необхідно розуміти зроблену помилку в написанні слів (спотворення слів); спотворення (неточність): прізвища, імені й по-батькові, в зазначенні ініціалів, назві юридичних осіб, їхніх адрес; а також помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Між тим, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України).

Частиною першою статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Суд звертає увагу заявників на те, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли у процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Як убачається зі змісту заяви про виправлення описки у рішенні суд від 11.01.2023 у справі № 711/2049/22, заявник фактично просить не виправити описку (помилку) у судовому рішенні, а частково змінити його викладення, що є недопустимим та не відповідає положенням статті 269 ЦПК України.

Отже, за результатами розгляду заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Руденко Юлії Вікторівни про виправлення описки у рішенні суду від 11.01.2023 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії, судом не встановлено обставин, що при ухваленні судового рішення від 11.01.2023 допущено описку (помилку).

Слід звернути увагу, що суд вирішив спір між сторонами виключно у межах заявлених позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 247, 260, 261, 269, 353 ЦПК України суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Руденко Юлії Вікторівни про виправлення описки у рішенні суду від 11.01.2023 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні будинком шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі в 15 денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі її оскарження - після розгляду справи апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Головуючий: Н. М. Кондрацька