Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5534/24
Провадження № 2-о/711/161/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Булгакової Г.В.,

за участю секретаря судового засідання Тернової А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку окремого провадження цивільну справу за заявою Черкаської міської ради, заінтересована особа: Друга черкаська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою, -

ВСТАНОВИВ:

10.07.2024 міський голова м. Черкаси ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси у порядку окремого провадження із заявою, в якій просив визнати спадщину після померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відумерлою та передати квартиру АДРЕСА_1 у комунальну власність територіальної громади міста Черкаси в особі Черкаської міської ради.

В обгрунтування заяви зазначив, що рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.04.2024 у справі № 711/7353/21 задоволено позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності та визнано в порядку набувальної давності за ОСОБА_4 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Постановою Черкаського апеляційного суду від 21.03.2024 вищезазначене рішення скасовано та ухвалене нове рішення, яким відмовлено в задоволенні позову. Судом апеляційної інстанції встановлено, що право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровано за ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . У спірній квартирі були зареєстровані ОСОБА_2 (з 27.09.1978 до 26.12.2007) та ОСОБА_6 (з 26.09.2007 до 17.12.2010). ОСОБА_2 була матір`ю ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 . 06.12.2007 ОСОБА_2 померла. 31.03.2008 ОСОБА_5 , перебуваючи у м. Калінінград Російської Федерації, склала нотаріально посвідчену заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2 та нотаріально посвідчену довіреність, якою уповноважила ОСОБА_6 бути її представником з питань оформлення передачі спадкового майна, що належить ОСОБА_5 після смерті ОСОБА_2 . На підставі заяви ОСОБА_5 у Другій Черкаській державній нотаріальній конторі 12.05.2008 було відкрито спадкову справу № 456/08. Згідно матеріалів спадкової справи вбачається, що інші особи з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріуса не звертались і свідоцтва про право на спадщину не видавались. Відомості про спадкоємців за законом та/або заповітом у померлих у Черкаської міської ради відсутні. Заявник вважає, що спадщина після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є відумерлою та має бути передана територіальній громаді м. Черкаси в особі Черкаської міської ради.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.07.2024 відкрито провадження по справі та призначено її розгляд здійснювати за правилами окремого провадження. Витребувано у Другої черкаської державної нотаріальної контори відомості із спадкового реєстру, довідку про вчинення нотаріальних дій та інших документів, які б свідчили про неможливість визнання квартири АДРЕСА_1 відумерлою спадщиною після померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3

23.07.2024 Другою черкаською державною нотаріальною конторою, на виконання ухвали суду від 11.07.2024, надано інформаційні довідки зі Спадкового реєстру № 77727619 та № 77727671 від 23.07.2024.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.09.2024 витребувано у Другої черкаської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Черкаси.

18.09.2024 Другою черкаською державною нотаріальною конторою, на виконання ухвали суду від 10.09.2024, надано копію спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

У судове засідання представник заявника - за довіреністю ОСОБА_7 не з`явилася, подала заяву, в якій підтримала вимоги та просила проводити розгляд справи без її участі.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, 10.10.2024 подав заяву, в якій просив проводити розгляд справи без участі представника.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи в порядку окремого провадження, суд дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 8 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про визнання спадщини відумерлою.

Згідно зі статтями 334, 335 ЦПК України заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених ЦК України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. У заяві про визнання спадщини відумерлою мають бути зазначені відомості про час і місце відкриття спадщини, про майно, що становить спадщину, а також докази, які свідчать про належність цього майна спадкодавцю, про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття.

Відповідно до статтей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно положень статтей 1220 - 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

За правилами статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).

Статтею 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Водночас, згідно частини 3 статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Територіальна громада, яка стала власником відумерлого майна, зобов`язана задовольнити вимоги кредиторів спадкодавця, що заявлені відповідно до статті 1231 цього Кодексу.

Згідно статті 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Калінінград Російської Федерації помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Черкаси померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, до складу якого увійшла квартира АДРЕСА_1 , яка належала померлим на підставі свідоцтва про право власності, виданого 15.03.1995 органом приватизації Придніпровського районного виконавчого комітету.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 77727619 від 23.07.2024, спадкова справі після смерті ОСОБА_3 не заводилася.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 77727671 від 23.07.2024, після смерті ОСОБА_2 було заведено справу № 456/2008.

З матеріалів спадкової справи № 456/2008, наданих Другою черкаською державною нотаріальною конторою на виконання ухвали суду від 10.09.2024, вбачається, що після смерті ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини звернулася її донька ОСОБА_5 .

Судом також встановлено, що у провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебувала цивільна справа № 711/7353/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності.

24.04.2023 у даній справі судом ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов ОСОБА_4 та визнано за нею в порядку набувальної давності право власності на квартиру АДРЕСА_3 .

Постановою Черкаського апеляційного суду від 21.03.2024 заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.04.2024 скасовано та ухвалено нове рішення, яким відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності.

Судом апеляційної інстанції було встановлено, що спірна квартира з 15.03.1995 належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , але проживала в такій квартирі лише ОСОБА_2 до моменту її смерті, що сталася ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Калінінград Російської Федерації, що підтверджується копією свідоцтва про смерть. ОСОБА_3 був сином ОСОБА_2 , відтак, після його смерті вона є спадкоємцем першої черги, а відповідачка другої черги, натомість відомостей про те, що будь-хто з цих осіб прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 чи відмовився від її прийняття, судом не встановлено. Також судом встановлено, що відсутні відомості щодо інших осіб, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 . Враховуючи, що ОСОБА_3 не мав зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання у спірній квартирі на момент його смерті, то ОСОБА_2 не може вважатись такою, що фактично прийняла спадщину після смерті свого сина, а отже з 30.05.2006 1/2 частка спірної квартири, що належала ОСОБА_3 , в установленому законом порядку ніким не прийнята. ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 і після її смерті відкрилася спадщина на належну їй 1/2 частку спірної квартири. Відповідачка ОСОБА_5 , як донька померлої ОСОБА_2 , є спадкоємцем першої черги після смерті матері і вважається такою, що прийняла спадщину, оскільки направила нотаріусу відповідну письмову заяву від 31.03.2008 та нотаріально посвідчену довіреність, згідно якої уповноважила ОСОБА_6 бути її представником з питань оформлення та передачі спадкового майна. Отже, ОСОБА_5 , яка прийняла в установленому законом порядку частини спірної квартири, є її власником та від неї не відмовилась, а інша частина спірної квартири немає власника.

Частиною 6 статті 82 ЦПК України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, враховуючи, що спадкоємці після смерті ОСОБА_3 відсутні, з часу відкриття спадщини минуло більше вісімнадцяти років, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для визнаннявідумерлою спадщини після смерті ОСОБА_3 та передачі частини квартири АДРЕСА_1 у комунальну власність територіальної громади міста Черкаси в особі Черкаської міської ради.

Щодо визнання відумерлою спадщини після смерті ОСОБА_2 , то в цій частині слід відмовити, оскільки після смерті ОСОБА_2 спадщину прийняла її донька ОСОБА_5 .

Отже, заява Черкаської міської ради про визнання спадщини відумерлою підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи, що при зверненні до суду із даною заявою позивач був звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 15-1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», то судові витрати по справі слід віднести на рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1277 ЦК України, ст. ст. 13, 258, 259, 263-265, 293, 294, 337-338, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву Черкаської міської ради, заінтересована особа: Друга черкаська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою задовольнити частково.

Визнати спадщину після померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відумерлою та передати 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 у комунальну власність територіальної громади міста Черкаси в особі Черкаської міської ради.

В інший частині відмовити.

Судові витрати по справі віднести на рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: Г. В. Булгакова