Справа № 523/989/24
Провадження №2/523/2105/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" жовтня 2024 р.Суворовський районний суд міста Одеси в складі

головуючого - судді Сувертак І.В.

при секретарі Мельніченко Г. О.,

розглянув в відкритому судовому засіданні в залі суду №5 в місті Одесі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

Суворовської окружної прокуратури міста Одеси (65003, м. Одеса, вул. Отамана Головатого, 89) в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства Одеської області (Одеський рибоохоронний патруль (65006, м. Одеса, вул. Балківська, 12-В) до ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) про відшкодування шкоди, завданої водним біоресурсам,

Установив

Суворовська окружна прокуратура міста Одеси в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства Одеської області звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 11 118, 00 гривень шкоди, завданої водним біоресурсам, а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн.

В обґрунтування вимог позову представник позивача посилається на те, що постановою Біляївського районного суду Одеської області від 24 жовтня 2022 року у справі №496/4835/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (грубе порушення правил рибальства).

Вказаною постановою суду встановлено, що 30.08.2022 року о 15 год. 10 хв. ОСОБА_1 , знаходячись на узбережжі р. Турунчук в районі с. Маяки Одеського району Одеської області, здійснював лов риби на 5 спінінгів та виловив рибу сазан вагою 9 кг, чим порушив п. 4.6, п.6.2 «Правил любительського та спортивного рибальства».

ОСОБА_1 перевищив добову норму вилову на одного риболова на 6 кг риби сазан, з яких риби сазан вагою 3 кг в живому виді випущена до водойми, а 3 шт. вагою 3 кг. риби сазан, яка знаходилася у скулому вигляді, була вилучена співробітниками Одеського рибоохоронного патруля).

Своїми діями ОСОБА_1 спричинив збитки рибним запасам України, згідно з тарифами, встановленими постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року, на суму 11 118 грн. 00 коп., що підтверджується довідкою Одеського рибоохоронного патруля від 03.10.2022 щодо обчислення та встановлення розміру шкоди внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України.

Вина ОСОБА_1 , у скоєнні адміністративного правопорушення була підтверджена протоколом про адміністративне правопорушення №005353/397 від 30.08.2022 року, довідкою щодо розміру/заподіяної шкоди водним біоресурсам від 03.10.2022, актом до протоколу про адміністративне правопорушення від 30.08.2022, описом вилучених знарядь лову, транспортних засобів, водних біоресурсів та іншого майна.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

На даний час, істотна шкода, завдана навколишньому середовищу в розмірі 11 118 гривень згідно інформації Одеського рибоохоронний патруля не відшкодована, що і стало підставою для звернення із зазначеним позовом до суду.

Ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 18 січня 2024 року було відкрито спрощене провадження по справі з викликом сторін по справі та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи в загальному порядку. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. (а.с. 43,44).

Відповідач про розгляд справи про розгляд справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, причин неявки суду не сповістив та з заявою про відкладення розгляду справи не звертався, правом на надання відзиву на позовну заяву не скористався. (а.с. 49,50,54,55,56).

Представник позивача надав на адресу суду клопотання про розгляд справи у його відсутності. (а.с.58,59).

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін у загальному порядку та відзиву на позовну заяву не надав.

Враховуючи вимоги ст. 223 ЦПК України та ст.6 Конвенції Про захист прав людини та основних свобод, ратифікованої Законом України 17.07.1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести за відсутності відповідача.

З`ясував обставини справи, дослідив та проаналізував матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що постановою Біляївського районного суду Одеської області від 24 жовтня 2022 року у справі №496/4835/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн., з конфіскацією на користь держави незаконно добутої риби сазан у кількості 3 шт. Зазначена постанова в апеляційного порядку не оскаржена та набрала законної сили. (а.с. 17).

Вказаною постановою суду встановлено, що 30.08.2022 року о 15 год. 10 хв. ОСОБА_1 , знаходячись на узбережжі р. Турунчук в районі с. Маяки Одеського району Одеської області, здійснював лов риби на 5 спінінгів та виловив рибу сазан вагою 9 кг, чим порушив п. 4.6, п.6.2 «Правил любительського та спортивного рибальства».

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до довідки-розрахунку шкоди від 03.10.2022, заподіяної громадянином ОСОБА_1 внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», заподіяли державі шкоду у розмірі 11118 грн.:

Сазан 3 од. х 3706 (218х17) грн. = 11118 грн.

Розмір шкоди, розраховано службовими особами управління Державного агенства рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохорониий патруль). (а.с. 18).

Під час розгляду Біляївським районним судом Одеської області справи про адміністративне правопорушення №496/4835/22 докази завдання ОСОБА_1 збитків рибним запасам, зокрема розрахунок заподіяної матеріальної шкоди досліджувалися судом, однак питання щодо відшкодування шкоди, не вирішувалось.

Постанова Біляївського районного суду Одеської області у справі про адміністративне правопорушення №496/4835/22 набрала законної сили.

Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно з ч. 1 от. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, мас право на їх відшкодування.

Як зазначено в ст.ст. 10, 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу; підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. (ст. 63 цього закону).

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено особливості застосування цивільної відповідальності та передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски тощо) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Згідно зі ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно з ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Крім того, ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Відповідно до п. 4.1.1 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.12.1999, любительський лов риби, інших водних живих ресурсів, за винятком видів, пойменованих в п.4.10 цих Правил рибальства, в літній період, у строки від скресання криги і до льодоставу (за винятком забороненого нерестового періоду), дозволяється: на водоймах загального користування - з берега або з човна, вудками всіх видів із загальною кількістю гачків не більше п`яти на рибалку, та спінінгом.

Відповідно до п 4.6. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, одній особі дозволяється вилов не більше 3 кг риби за одну добу перебування на водоймі загального користування.

Пункт 6.3 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, передбачає, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

Частиною 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) цінних видів водних біоресурсів у водних об`єктах України.

Станом на момент звернення з позовом до суду шкода, заподіяна ОСОБА_1 незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення адміністративного правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, в добровільному порядку не відшкодована.

Відповідно до п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 № 1126, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства.

Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільних прав є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

У зв`язку з цим, вина відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, встановлена постановою Біляївського районного суду Одеської області від 24.10.2022 року у справі №496/4835/22, в силу вимог ст. 82 ЦПК України доказуванню не підлягає, що обумовлює обов`язок відповідача відшкодувати шкоду, заподіяну незаконним виловом живих біоресурсів.

Враховуючи викладене, шкода в розмірі 11 118, 00 гривень, заподіяна незаконним виловом живих біоресурсів, підлягає стягненню з ОСОБА_1 у повному обсязі

Пунктом 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України встановлено, що у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 18, 76-81, 89, 131, 141, 211, 223, 258, 263-265, 354 ЦПК України, суд,

Вирішив:

Позовні вимоги Суворовської окружної прокуратури міста Одеси (65003, м. Одеса, вул. Отамана Головатого, 89) в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства Одеської області (Одеський рибоохоронний патруль (65006, м. Одеса, вул. Балківська, 12-В) до ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) про відшкодування шкоди, завданої водним біоресурсам задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) 11 118, 00 гривень шкоди, завданої водним біоресурсам, які зарахувати на розрахунковий рахунок UA0015612, отримувач ГУК у Одеській області/ с. Маяки, , код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Одеської обласної прокуратури сплачений судовий збір у розмірі 2684 грн. 00 коп. (реквізити отримувача: 65026, м. Одеса, вулиця Пушкінська, 3, МФО 820172, р/р UA0000564 в ДКСУ в м. Київ, , код класифікації видатків бюджету - 2800).

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Суворовський районний суд м. Одеси.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 14 жовтня 2024 року.

Суддя