Справа №638/5338/24
Провадження № 2/638/3608/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 року м.Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Тимченка А.М.,

за участю секретаря судового засідання Кондратюк І.В.,

представника позивача Мироненка С.С. ,

представника відповідачів та третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 в особі представника - адвоката Мироненка Станіслава Станіславовича до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа- Фізична особа-підприємець ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року ФОП ОСОБА_3 в особі представника - адвоката Мироненка Станіслава Станіславовича звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа- Фізична особа-підприємець ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення.

Ухвалою суду від 28 березня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, призначено підготовче судове засідання.

У квітні 2024 року представник позивача звернувся до суду з клопотанням про виклик свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , яке мотивоване тим, що показання цих осіб можуть підтвердити обставини, викладені у позовній заяві, зокрема щодо інвентаризації пошкоджених товарів та матеріально-побутових цінностей, оскільки вони входили до складу комісії.

У травні 2024 року представник відповідачів ОСОБА_2 разом з відзивом на позовну заяву подав заяву про виклик свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , яке мотивоване тим, що зазначені особи були безпосередньо присутні під час залиття нежитлових приміщень позивача та можуть підтвердити обставини, зазначені у відзиві на позовну заяву.

У черні 2024 року представник відповідачів та третьої особи ОСОБА_2 за допомогою системи «Електронний суд» звернувся до суду з клопотанням про призначення судової товарознавчої та інженерно-механічної експертизи. Клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи мотивоване тим, щовисновок експерта, наданий представником позивача, не є доказом понесених позивачем реальних збитків, є формальним та таким, що виконаний на підставі тверджень лише однієї сторони. Крім того пошкодження пакування товару, на мою думку не є ознакою його знищення. Клопотання про призначення судової інженерно-механічної експертизи мотивоване тим, що в матеріалах справи відсутні докази, які би свідчили чи прямо вказували на вину відповідачів у спричиненні шкоди. На теперішній час не з`ясовано причину прориву гнучкого шлангу (зміна динамічної сили води в системі водогону, не відповідність технічного стану та умов експлуатації гнучкого шлангу вимогам нормативно-технічних документів, установлення механізму та обставин виходу з ладу гнучкого шлангу, дії (бездіяльність) яких осіб перебувають у причинному зв`язку з настанням події). Вирішення цих питань потребує спеціальних знань. При цьому встановлення обставин, що стали причиною прориву гнучкого шлангу, мають значення для правильного вирішення справи.

12 серпня 2024 року ФОП ОСОБА_3 в особі представника - адвоката Мироненка Станіслава Станіславовича подала заперечення на клопотання про призначення судових експертиз. Клопотання мотивоване тим, що у матеріалах справи №638/5338/24 вже наявний висновок судової товарознавчої експертизи №1177 від 28.02.2024, який складений судовим експертом, який має відповідні спеціальні знаннята має право складати експертні висновки, висновок у повній мірі відповідає положеннями чинного законодавства, експерт був попереджений про кримінальну відповідальність за відомо неправдивий висновок. Враховуючи відсутність підстав вважати, що Висновок експерта №1177 від 28.02.2024 є неповним, що експерт ОСОБА_13. дослідила не всі подані їй об`єкти чи не дала вичерпних відповідей на порушені перед нею питання, а відповідачами не надано обґрунтованих пояснень стосовно неповноти чи необґрунтованості висновку експерта або наявності підстав, що викликають сумніви у його правильності, представник позивача просив відмовити у задоволенні цього клопотання.

Щодо клопотання про призначення інженерно-механічної експертизи зазначив, що призначення та проведення цієї експертизи не приведе до вирішення спору у справі, не призведе до створення нових необхідних доказів у справі, оскільки сам порив гнучкого шлангу, що призвело до залиття приміщення, відповідачі не спростовують, тобто призначення експертизи тільки призведе до затягування розгляду справи. На переконання представника позивача, наявних в матеріалах справи доказів достатньо для встановлення усіх обставин справи та правильного вирішення справи. Крім того, позивач зауважує, що представник відповідача просить призначити експертизу, яка відсутня в переліку судових експертиз згідно з Інструкцією №53/5.

Також представник позивача, звертає увагу на ту обставину, що що подія, внаслідок якої відбулося залиття приміщення, сталася 13.10.2023. Однак з цього часу та до моменту подачі до суду клопотання про призначення судової інженерно-механічної експертизи відповідач та третя особа, маючи у себе шланг, який був розірваний та внаслідок пориву якого відбулось залиття, мали змогу замовити дослідження цього шлангу ще в досудовому порядку самостійно, та не мали для його проведення жодних перешкод, однак протягом 8 місяців ніяких дій для проведення такого дослідження відповідачами не вчинялось.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 клопотання сторони позивача про виклик свідків підтримав та просив задовольнити, щодо задоволення клопотання сторони відповідача про виклик свідків не заперечував, проти клопотань сторони відповідача про призначення судових експертиз заперечував, зазначив, що товарознавча експертиза у справі проведена, а обставини, що можуть бути встановлені за наслідками проведення судової інженерно- механічної експертизи не входять до предмету доказуванняу справі. У разі призначення експертизи експертизи просив не зупиняти провадження у справі, зазначив про модливість допиту свідків.

В судовому засіданні ОСОБА_2 проти клопотання сторони позивача про виклик свідків не заперечував, заявлені стороною відповідача клопотання підтримав та просив задовольнити. Повідомив, що у разі задоволення клопотання, відповідач невідкладно надасть суду гумовий шланг, та зможе надати технічну документацію пртягом тижня після призначення експертизи у справі.

Заслухавши учасників справи, дослідивши клопотання з додатками, оглянувши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до пп. 1,2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (ч. 2 ст. 103 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що позивачем до позовної заяви долучено Висновок експерта № 1177 від 28.02.2024 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи.

Посилаючись на наявність сумнівів щодо правильності Висновку експерта № 1177, сторона відповідача посилається на те, що за результатами проведення судової товарознавчої експертизи ФОП ОСОБА_13 складено висновок без урахування тих товарів, аналогів яких на ринку України не було знайдено, та тих, для ідентифікації яких не було надано достатньо інформації; при проведенні дослідження товар та меблі не оглядались, на місці події експерт не перебував; експертом зроблено висновок, щодо непридатності товару для подальшого продажу та меблів для подальшої експлуатації лише на підставі тверджень ФОП ОСОБА_3 . Крім цього, питання про визначення залишкової вартості та можливої подальшої безпечної експлуатації предметів дослідження, експерту взагалі поставлено не було.

Разом з тим, такі доводи представника позивача всупереч ч. 6 ст. 81 ЦПК України ґрунтуються на припущеннях та спростовуються змістом Висновку експерта № 1177, в якому зазначено, що він складений на підставі дослідження наданих експерту копій документів, зокрема копії інвентаризаційної відомості від 16.10.2023, копії договору оренди від 01.02.2023, копії акту обстеження від 17.10.2023, фототаблиці пошкодженого товару на 169 арк.; відеозапису, зробленого за місцем події, із зафіксованими пошкодженим товаром, меблями.

Про те, що експертом будь-яким чином досліджувалися твердження позивача у висновку експерта не зазначено. Висновок містить відповіді, на питання поставлені позивачем, містить схему дослідження та необхідні обґрунтування сформованого висновку. При цьому висновок був складений судовим експертом ОСОБА_13, яка має свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта №1886 від 09.06.2017, видане кваліфікаційною палатою ЦЕКК при Міністерстві юстиції України.

Таким чином, суд дійшов про безпідставність доводів представника відповідачів про те, що висновок експерта № 1177 є формальним та таким, що виконаний на підставі тверджень лише однієї сторони, а відтак зазначені експертом висновки не викликають сумніву щодо їх правильності, що свідчить про відсутність підстав, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, що в свою чергу є обов`язковою умовою для призначення експертизи судом.

У зв`язку з викладеним, суд відмовляє представнику відповідачів у задоволенні клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи.

Окрім того, відмовляючи представнику у задоволенні клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи, судом враховано, що для її проведення необхідно надати експертам матеріали судової справи, що має наслідком зупинення провадження у справі. При цьому, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з пунктом 7 частини другої статті 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є розумні строки розгляду справи судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті (ч. 2 ст. 210 ЦПК України).

Як зазначалось вище, провадження у справі відкрито 28 березня 2024 року, а тому призначення судової товарознавчої експертизи, враховуючи відсутність достатніх правових підстав для цього, з обов`язковим зупиненням провадження у справі, буде вочевидь порушувати право сторін на захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів незалежним та безстороннім судом упродовж розумного строку.

Щодо заявленого клопотання про призначення судової інженерно-механічної експертизи, суд зазначає наступне.

Предметом спору є відшкодування шкоди завданої залиттям нежитлового приміщення, що сталося внаслідок прориву гнучкого шлангу під мийкою, нежитлового приміщення загальною площею 108,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .

Заперечуючи проти позову, відповідачі посилаються на те, що гарантійний строк служби гнучкого шлангу (10 років) на момент події не скінчився, оскільки замінювався при проведенні ремонтних робіт приблизно за 3 роки до настання події, станом на момент закриття приміщення 12.10.2023 року, будь-якого протікання в даному приміщенні не було. Відповідач вважає, що для вирішення справи необхідно з`ясувати причину прориву гнучкого шлангу (зміна динамічної сили води в системі водогону, невідповідність технічного стану та умов експлуатації гнучкого шлангу вимогам нормативно-технічних документів, установлення механізму та обставин виходу з ладу гнучкого шлангу, дії (бездіяльність) яких осіб перебувають у причинному зв`язку з настанням події).

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Вирішення про встановлення причин прориву гнучкого шлангу неможливе без спеціальних знань у сфері іншій, ніж право. При цьому, сторонами не надано висновку інженерно-механічної експертизи із зазначеного питання.

Таким чином, наявні підстави, передбачені ч. 1 ст. 103 ЦПК України для призначення інженерно-механічної експертизи.

Згідно з ч. 3-5 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до п. 1.2.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5,інженерно-механічна експертиза є одним із підвидів інженерно-технічної експертизи.

Визначаючи експертну установу та перелік питань, які слід поставити на вирішення експерту, судом враховано, що відповідач просив доручити проведення експертизи експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», на вирішення експерту поставити наступні питання:1. Яка причина виходу з ладу (поломки) гнучкого шлангу? 2. Який механізм настання аварії або виходу з ладу (поломки) гнучкого шлангу? 3. Чи перебувають у причинно - наслідковому зв`язку дії/бездіяльність ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з настанням аварії (поломки) гнучкого шлангу? 4. Чи відповідають фактичні умови експлуатації гнучкого шлангу встановленому технологічному регламенту? 5. Дії (бездіяльність) яких осіб перебувають у причинному зв`язку з настанням події аварії гнучкого шлангу? 6. Чи перебуває гнучкий шланг, наданий на дослідження в справному стані, а якщо ні, то які причини призвели до виникнення несправності? 7. Чи відповідає конструкція гнучкого шлангу, наданого на дослідження, вимогам правил охорони праці та безпеки життєдіяльності? 8. Чи мали змогу відповідачі передбачити ( за будь якими ознаками) можливість виходу з ладу гнучкого шлангу наданого на дослідження?

Представник позивача зазначив, що, у разі задоволення клопотання, не заперечує проти доручення проведення експертизи цій установі та не заперечує проти запропонованого стороною відповідача переліку питань.

Інструкція № 53/5 не містить орієнтовного переліку вирішуваних питань.

Згідно відомостей на офіційному сайті ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» (https://nncise.org.ua/ekspertna-1-0/10-23-doslidzhennya-tehnichnogo-stanu-ta-umov-ekspluataciyi-mashin-ta-mehanizmiv), експерти установи проводять інженерно-механічну експертизу.

Запропонований представником відповідачів перелік питань узгоджується з орієнтовним переліком питань, зазначених на веб сайті експертної установи.

За таких обставин, суд вважає за доцільне призначити у справі інженерно-механічну експертизу, проведення якої доручити експертам ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», на вирішення яким поставити питання, запропоновані позивачем.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

В судовому засіданні представники сторін вважали за доцільне направити експерту гнучкий шланг, внаслідок виходу з ладу якого сталося залиття. Представник позивача заперечував проти направлення до експертної установи матеріалів справи. Представник відповідачів просив надати експерту гнучкий шланг та матеріали справи.

Враховуючи фактичні обставини справи та думку сторін, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання відповідачів надати гнучкий шланг для проведення експертизи. При цьому, враховуючи завдання інженерно-механічної експертизи та перелік питань, які необхідно вирішити під час проведення експертизи, судом не встановлено необхідності у направленні експерту матеріалів цивільної справи.

Вирішуючи питання про зупинення провадження у справі, про що заявлено представником відповідачів, судом враховано, що згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, зупинення провадження у справі у зв`язку з призначенням експертизи є правом, а не обов`язком суду.

За таких обставин, враховуючи, що матеріали справи не підлягають направленню до експертної установи, що свідчить про відсутність об`єктивних та непереборних обставин, які перешкоджають подальшому розгляду справи, беручи до уваги думку учасників справи, суд не вбачає підстав для зупинення провадження у справі.

Судом також враховано, що зупинення провадження у справі за відсутності об`єктивної неможливості подальшого проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду, буде порушувати правосторін на захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів незалежним та безстороннім судом упродовж розумного строку. Крім того, суд звертає увагу, що сторона відповідача, враховуючи особливості проведення інженерно-механічної експертизи та наявність у відповідачів об`єкту дослідження, з метою економії процесуального часу, мала об`єктивну можливість надати висновок експерта в порядку ст. 106 ЦПК України, проте не зробила цього.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Щодо клопотань сторони позивача та сторони відповідача про виклик свідків, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема показаннями свідків.

Частиною 1 ст. 90 ЦПК України передбачено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ст. 92 ЦПК України сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Частинами 1, 3 статті 91 ЦПК України передбачено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 91 ЦПК України в ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Враховуючи положення ст. 90-92 ЦПК України, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність виклику в судове засідання свідків як зі сторони позивача, так і зі сторони відповідача, оскільки вважає, що їх повідомлення про відомі їм обставини, можуть мати значення для розгляду справи.

Керуючись ст. 76, 90, 91, 92, 102-104, 197, 259-260, 252, 352 ЦПК України, суд ,-

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в особі представника ОСОБА_2 про призначення судової товарознавчої експертизи - відмовити.

Клопотання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в особі представника ОСОБА_2 про призначення судової інженерно-механічної експертизи - задовольнити.

Призначити у справі № 638/5338/24 за позовомФізичної особи-підприємця ОСОБА_3 в особі представника - адвоката Мироненка Станіслава Станіславовича до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа- Фізична особа-підприємець ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення, судову інженерно-механічну експертизу, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» (адреса: вул. Золочівська, 8А, м. Харків, е-mail: ).

На вирішення експертам поставити наступні питання:

1. Яка причина виходу з ладу (поломки) гнучкого шлангу?

2. Який механізм настання аварії або виходу з ладу (поломки) гнучкого шлангу?

3. Чи перебувають у причинно-наслідковому зв`язку дії/бездіяльність в ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з настанням аварії (поломки) гнучкого шлангу?

4. Чи відповідають фактичні умови експлуатації гнучкого шлангу встановленому технологічному регламенту?

5. Дії (бездіяльність) яких осіб перебувають у причинному зв`язку з настанням події аварії гнучкого шлангу?

6. Чи перебуває гнучкий шланг, наданий на дослідження, в справному стані, а якщо ні, то які причини призвели до виникнення несправності?

7. Чи відповідає конструкція гнучкого шлангу, наданого на дослідження, вимогам правил охорони праці та безпеки життєдіяльності?

8. Чи мали змогу відповідачі передбачити ( за будь-якими ознаками) можливість виходу з ладу гнучкого шлангу наданого на дослідження?

Роз`яснити експертам, що цю експертизу належить провести у найближчий можливий для цього строк без попереднього погодження цього строку з судом.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Для проведення експертизи надати експертам гнучкий гумовий шланг, обплетений металевою (нержавіючий метал) сіткою, довжиною 40 см., та мінімальним діаметром перерізу 6 мм., зі слідами прориву, що стався 13.10.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , а також всю наявну до нього технічну та механічну документацію.

Зобов`язати ОСОБА_4 та/або ОСОБА_5 у строк 7 днів від дня отримання цієї ухвали їх представником, надати суду гнучкий шланг та усю наявну технічну, гарантійну документацію до нього.

Витрати на проведення експертизи покласти в рівних частинах на ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 в особі представника Мироненка Станіслава Станіславовича про виклик свідків - задовольнити.

Клопотання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в особі представника ОСОБА_2 про виклик свідків - задовольнити.

Викликати в судове засідання свідків:

ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_7 , адреса: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_8 , адреса: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_6 , адреса: АДРЕСА_4 ;

ОСОБА_9 , адреса: АДРЕСА_5 ;

ОСОБА_10 , адреса: АДРЕСА_6 ;

ОСОБА_11 , адреса: АДРЕСА_5 .

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показання на вимогу суду за ст. 384-385 КК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Тимченко