Справа № 342/1235/24
Провадження № 2/342/648/2024
УХВАЛА

09 жовтня 2024 року м. Городенка

Городенківський районний суд Івано-Франківської області в складі головуючої судді Андріюк І.Г., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Коренко Тетяна Володимирівна, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Другий відділ державної виконавчої служби у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про звільнення від сплати аліментів та стягнення сплачених аліментів,

в с т а н о в и в:

Адвокат Коренко Т.В. звернулася до суду з позовом в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Другий відділ державної виконавчої служби у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) та просить: звільнити позивача від сплати аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягнутих за судовим наказом Миколаївського районного суду Одеської області від 27.04.2022 ВП № 69811833 та від стягнення нарахованої заборгованості по аліментах по даному виконавчому провадженні; стягнути з відповідачки на користь позивача сплачені кошти, отримані як аліменти за ВП № 69811833, судові витрати у розмірі 10000 грн на правову допомогу та судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову визначається, зокрема у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (пункт 1 частини першої статті 176 ЦПК України).

При зверненні до суду з позовом, який підлягає грошовій оцінці у зв`язку із заявленою вимогою про стягнення з відповідачки на користь позивача сплачених коштів, отриманих як аліменти за ВП № 69811833, представник позивача не зазначила ціну позову - суму, яку слід стягнути.

Отже, представнику позивачки слід зазначити ціну позову.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 3028 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 гн).

Підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб(1211,20 грн).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (абз.1 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір»).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Позовна заява містить вимоги майнового та немайнового характеру. До позовної заяви додано квитанцію № 0.0..1 від 27.09.2024 про сплату судового збору у сумі 1211,20 грн., що дає суду підстави вважати, що позивачем сплачено судовий збір за вимогу немайнового характеру, оскільки не визначено ціну позову.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно визначити розмір судового збору з розрахунку 1 % від ціни позову при поданні позовної заяви майнового характеру та доплатити судовий збір.

Судовий збір за подання позовної заяви до Городенківського районного суду Івано-Франківської області має бути перераховано або внесено до ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ Городенка/22030101, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0009632, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

На підтвердження сплати судового збору позивачу необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Крім того, у позовній заяві представник позивача вказала третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, не зазначивши на стороні позивача чи відповідача її слід залучити до участі у справі. Для вирішення питання про притягнення до участі у справі третьої особи представнику позивача слід виконати вимоги ч.1 ст.53 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Таким чином, для об`єктивного та своєчасного розгляду справи, надання учасникам цивільного процесу рівних прав, необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог чинного цивільно-процесуального законодавства.

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Коренко Тетяна Володимирівна, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Другий відділ державної виконавчої служби у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про звільнення від сплати аліментів та стягнення сплачених аліментів залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у зазначений строк заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Андріюк І.Г.