Справа № 754/9690/24
У Х В А Л А

Іменем України

(про залишення позову без розгляду)

01 жовтня 2024 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Улезко О.О.

за участю представника відповідача ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції,).

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ»

до ОСОБА_2

про стягнення заборгованості за кредитним договором, ціна позову 114 341,50 грн,

УСТАНОВИВ:

1.26 червня 2024 року позивач засобами поштового зв`язку надіслав до суду позовну заяву, яка була зареєстрована в суді 04 липня 2024 року. Позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_3 .

2.У позовній заяві позивач просив здійснювати розгляд справи без участі представника позивача, не заперечував проти заочного розгляду справи.

3.22 липня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва постановив ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Суд призначив відкрите судове засідання на 12 серпня 2024 року о 10:15 год.

4.24 липня 2024 року ухвала про відкриття провадження у справі та судова повістка - повідомлення були доставлені до електронного кабінету «Електронного Суду» позивача та його представника Поштове відправлення надіслане на поштову адресу відповідача було повернуто на адресу суду з причини «адресат відсутній за вказаною адресою". Відповідач про розгляд справи був повідомлений шляхом отримання SMS-повідомлення.

5.08 серпня 2024 року представник відповідача, адвокат Усенко Антон Володимирович, подав через «Електронний Суд» клопотання про відкладення розгляду справи для надання можливості ознайомитися з матеріалами справи та подати відзив.

6.12 серпня 2024 року сторони не з`явилися в судове засідання.

7.12 серпня 2024 року суд протокольною ухвалою відклав розгляд справи на 28 серпня 2024 року, про що учасники справи були повідомлені судовими повістками - повідомленнями, які 12 серпня 2024 року були доставлені до електронного кабінету "Електронного суду" учасників справи.

8.27 серпня 2024 року представник відповідача, адвокат Усенко Антон Володимирович, через "Електронний Суд" подав відзив на позов.

9.28 серпня 2024 року представник позивача, ОСОБА_4 , подав відповідь на відзив з копіями документів.

10.28 серпня 2024 року представники сторін в судове засідання не з`явилися.

11.28 серпня 2024 року суд протокольною ухвалою відклав розгляд справи на 11 вересня 2024 року о 12-00, визнав явку представника позивача обов`язковою. Суд викликав позивача та його представника судовими повістками про виклик, які 03.09.2024 були доставлені до електронного кабінету "Електронного Суду".

12.06 вересня 2024 року представник позивача, ОСОБА_5 , подав клопотання про долучення додаткових доказів: детальні розрахунки заборгованості та докази, що підтверджують надання (перерахування) коштів за кредитними договорами, які позивач отримав на запит від первісних кредиторів. Також представник просив судові засідання проводити без участі представника позивача у зв`язку з великою завантаженістю представників.

13.Завантаженість представників позивача суд не визнав як поважну причину неявки в судове засідання на виклик суду.

14.Відповідач та його представник в судове засідання 11 вересня 2024 року також не з`явилися. Представник відповідача, адвокат Усенко Антон Володимирович, через "Електронний Суд" подав клопотання про відкладення розгляду справи зв`язку із залученням нового адвоката, ОСОБА_1 , та необхідності в ознайомленні з матеріалами справи та забезпечення участі представника відповідача, адвоката Скользнєвої В.В. у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

15.Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов висновку, що заявлені відповідачем причини неявки в судове засідання не є поважними. За висновком суду відсутність доказів, що підтверджують необхідність залучення нового адвоката, доказів укладення з ним договору, клопотання від нового адвоката, пояснень, чому новий адвокат не бере участь у призначене судове засідання, а також попередні відкладення розгляду справи за клопотанням відповідача свідчать про небажання відповідача активно брати участь у судовому процесі. Повторні неявки представника відповідача без поважних причин призводять необґрунтованого затягування судового процесу.

16.Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення (пункт 5 частини другої статті 223 ЦПК України).

17.11 вересня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва постановив ухвалу про відкладення розгляду справи на 23 вересня 2024 року о 14-30, оскільки визнав потрібним, щоб представник позивача, який подав заяву про розгляд справи за його відсутності, дав особисті пояснення щодо розрахунку заборгованості та доказів, які підтверджують викладені у позові обставини щодо перерахування коштів.

18.Суд викликав позивача та його представника судовими повістками про виклик, які 19 вересня 2024 року були доставлені до електронного кабінету "Електронного Суду" позивача та його представника ОСОБА_3 . Суд в ухвалі роз`яснив, що відповідно до частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 223 ЦПК України. Учасники справи про обов`язок повідомити суд про причини неявки.

19.23 вересня 2024 року представник позивача, ОСОБА_6 , подав клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки позивач звернувся до первісних кредиторів з запитами про надання інформації щодо надання додаткових доказів, проте не отримав відповіді від деяких кредиторів.

20.Суд визнав причину неявки неповажною, оскільки цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша та четверта статті 12 ЦПК України). Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (частина друга статті 83 ЦПК України). Позивач не пояснив причини неможливості подання відповідних доказів разом з позовною заявою.

21.23 вересня 2024 року суд протокольною ухвалою відклав розгляд справи на 01 жовтня 2024 року о 16-00, визнав явку представника позивача обов`язковою.

22.Суд викликав позивача та його представника судовими повістками про виклик, які 25 вересня 2024 року о 8:55 були доставлені до електронного кабінету "Електронного Суду" позивача та його представника ОСОБА_3 .

23.01 жовтня 2024 року представник позивача в судове засідання не з`явився, про причини неявки на виклик суду не повідомив.

24.Представник відповідача в судове засідання з`явився, заперечував факт отримання кредитних коштів, наполягав на тому, що в матеріалах справи відсутні належне та допустимі докази, які б підтверджували перерахування коштів відповідачу.

25.Суд залишив позовну заяву без розгляду.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закон, яким керувався суд, постановляючи ухвалу

26.Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь у судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 43 ЦПК України). Учасник може відмовитися від свого права брати участь у судовому розгляді справи, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності (частина третя статті 211 ЦПК України). Однак це право не є абсолютним. Учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 43 ЦПК України).

27.Отже, учасники справи мають право: брати участь у судових засіданнях (особисто або через представника); не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою (пункт 7.34 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 911/3312/21).

28.Під обов`язковою участю у судовому засіданні необхідно розуміти виклик учасника процесу судовими повістками про виклик (постанова Верховного Суду від 24.04.2023 у справі № 522/18403/16-ц).

29.Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою (частини перша та друга статті 128 ЦПК України).

30.Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частина п`ята статті 128 ЦПК України).

31.Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

32.Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частини перша-третя статті 211 ЦПК України).

33.Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи

34.у разі неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

35.Аналіз наведеної норми права виключає розгляд справи за відсутності сторони, явка якої визнана судом обов`язковою. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 06 листопада 2020 року у справі № 727/2484/17 (провадження № 61-19360св19).

36.У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

37.Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

38.Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники (пункт 5 частини другої статті 223 ЦПК України).

39.Отже, у разі відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі суд залишає позовну заяву без розгляду за таких умов:

1)дворазове належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи;

2)двократна, послідовна неявка позивача в судове засідання.

40.Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитись провадженням у справі.

41.Синтаксичний аналіз норми частини п`ятій статті 223 та пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України, показує, що законодавець, формулюючи правову норму використав сурядний єднальний сполучник «і», що вживається для зв`язку однорідних членів та частин складного речення. Зокрема, у конкретному випадку сполучник з`єднує два однорідні члени речення:

1)від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності;

2)його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

42.За допомогою сполучника "і" законодавець точно виражає необхідність одночасного виконання обох умов для того, щоб виключити застосування загального правила про залишення позову без розгляду з причини повторної неявки позивача.

43.Тому, якщо надійшла заява позивача про розгляд справи за його відсутності, суд має право залишити без розгляду, якщо дотримані такі умови:

1)дворазове належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи;

2)двократна, послідовна неявка позивача в судове засідання;

3)суд визнав явку позивача обов`язковою і відкладав розгляд справи, оскільки визнав потрібним, щоб сторона, яка подала заяви про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи.

44.Наведене дає підстави зробити узагальнюючий висновок про те, що позивач, який подаювзаяву про розгляд справи за його відсутності, не звільняється від обов`язку брати участь у судовому процесі за викликом суду. Якщо його неявка перешкоджає розгляду справи, суд має право залишити позов без розгляду, навіть якщо така заява була подана.

45.Уникнення позивачем судових засідань, якого викликали та повідомили належним чином про них, й неможливість судом першої інстанції через це розглянути спір по суті не є підставою для висновків про обмеження позивача у доступі до суду та правосуддя (пункт 63 постанови Верховного Суду від 12.09.2024 у справі № 947/22076/19).

46.Вирішуючи питання щодо того, чи перешкоджає розгляду справи неявка представника позивача, який викликався в судове засідання, суд виходить з такого.

47.Положеннями частини третьої статті 12 та частин першої, шостої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

48.Відповідно до частини другої статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

49.Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі.

50.Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини третьої статті 175 ЦПК України).

51.Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

52.Згідно з частинами другою, четвертою та п`ятої статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

53.При ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин (пункти 1 - 3 частини першої статті 237 ГПК України передбачено.

54.З огляду на те, що позивач при поданні позову не надав всі первинні докази, які підтверджують факт отримання відповідачем кредитних коштів, а останній ці обставини заперечує, суд виснував, що за конкретних обставин повторна неявка представника позивача на виклик суду для надання суду особистих пояснень стосовно цих обставин справи і наведення своїх заперечень щодо висловлених представником відповідача аргументів щодо недопустимості окремих доказів позивача, унеможливлює вирішення спору та встановлення обставин, які мають значення для вирішення справи.

55.Суд не може замінити позивача у здійсненні його процесуальних прав та обов`язку доводити ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог. Суд не має права самостійно збирати докази на підтвердження позиції позивача, оскільки це суперечитиме принципу змагальності сторін.

Керуючись пункт 3 частина перша статті 257, статті 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО