Справа № 758/4548/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2024 року АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» звернулося до Подільського районного суду міста Києва з позовом, у якому просить стягнути на його користь з ОСОБА_1 заборгованість за договором про надання банківських послуг «monobank» від 18.07.2021 в розмірі 27 958,24 грн. та судові витрати.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» запустило проєкт monobank, в рамках якого фізичним особам відкриваються поточні рахунки, спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Особливістю проєкту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно. Попередня ідентифікація особи відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк», опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення. 18.07.2021 між АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» та ОСОБА_1 підписано анкету-заяву до договору про надання банківських послуг. Підписавши своїм електронним підписом анкету-заяву, відповідач повністю та безумовно прийняла пропозицію банку та погоджується з тим, що підписана анкета-заява разом з умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг, окрім того взяла на себе зобов`язання оплачувати послуги банку згідно встановлених тарифів. Позивач свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав в повному обсязі, відкривши для відповідача поточний рахунок № НОМЕР_1 та встановивши ліміт використання кредиту у розмірі 30 000,00 грн. Однак, не дивлячись на взяті на себе зобов`язання, відповідач не дотрималася умов договору та не повернула кредит у терміни та на умовах, визначених умовами та правилами. У зв`язку з чим, у відповідача виникла заборгованість у розмірі 27 958,24 грн., яку позивач просить стягнути на його користь, а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028,00 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2024 головуючим суддею у справі визначено Ковбасюк О.О.

Ухвалою судді від 19.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву.

21.05.2024 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Зі змісту якого вбачається, що відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, вказуючи що розмір процентної ставки, яка нараховувалась на заборгованість, не відповідає розміру, узгодженому з відповідачем; заявлена позивачем суму заборгованості, не підтверджена матеріалами справи, адже містить у собі суму нарахованих відсотків. Окрім того, в додатка до позовної заяви відсутні належним чином оформлені відповідно до ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» первинні документи, які підтверджують наявність заборгованості. У зв`язку з викладеним, просить у задоволенні позову відмовити. Разом з відзивом представник відповідача подав орієнтовний розрахунок суми судових витрат.

Від представника позивача 28.05.2024 надійшли додаткові пояснення у справі, в обґрунтуванні яких останній заперечує щодо доводів зазначених відповідачем у відзиві. Разом з тим, посилаючись на ч. 5 ст. 137 ЦПК, зазначає, що вартість судових витрат, вказаних у відзиві, є суттєво завищеною для даної категорії справ та не відповідає дійсності, наданий адвокатом опис виконаних робіт не містить конкретної інформації щодо здійснених адвокатом дій.

11.06.2024 від представника відповідача надійшла заява про закриття провадження у справі у зв`язку зі сплатою відповідачем повної суми заборгованості у розмірі 27 958,24 грн., що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №451040081 від 10.06.2024.

13.06.2024 на адресу суду від представника відповідача надійшла заява про розподіл судових витрат.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, в прохальній частині позовної заяви просив розглянути справу без його участі.

Відповідач та її представник в судове засідання не з`явилися, від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши письмові матеріали справи відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, повно і всебічно оцінивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

За вимогами статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Частинами першою, другою статті 639 ЦК України визначено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що 18.07.2021 між АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» та відповідачем ОСОБА_1 підписано анкету-заяву до договору про надання банківських послуг в рамках проекту «monobank».

Особливістю проєкту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно. Попередня ідентифікація особи відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт.

Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» опубліковані на офіційному сайті банку https://www.monobank.ua/terms.

Відповідно до змісту анкети-заяви визначено, що така анкета разом з умовами та правилами обслуговування, тарифами, таблицею обчислення вартості та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг.

Підписавши анкету-заяву 18.07.2021, відповідач ОСОБА_1 погодилася з тим, що її невід`ємною частиною є запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг «monobank», з підписанням якого в мобільному додатку договір набуває чинності.

Підписуючи запевнення відповідач підтверджує отримання примірника договору в мобільному додатку «monobank», підтверджує своє ознайомлення та згоду з умовами договору, згідно яким буде здійснюватись відкриття та обслуговування рахунків, розміщення вкладів, отримання споживчого кредиту тощо, підтверджує укладання договору, зобов`язується виконувати умови договору, підтверджує, що інформація передбачена ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» їй надана шляхом її розміщення у договорі та на офіційному сайті банку.

Вказані документи підписані відповідачем за допомогою удосконаленого електронного підпису.

Відповідно до Розділу І Умов і правил обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» під удосконаленим електронним підписом (далі УЕП) розуміється вид електронного підпису, створений за результатами криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис. Удосконалений електронний підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Сторони погодили використання електронного підпису без сертифіката ключа.

Відповідно до п. 6 Запевнення відповідач визнала, що УЕП є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях.

На підставі укладеного договору відповідачу було відкрито поточний рахунок № НОМЕР_1 та встановлено ліміт використання кредиту у розмірі 30 000,00 грн., що підтверджується довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту від 01.04.2024.

Відповідно до п. 5.5. Розділу ІІ Умов і правил обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» форма надання кредиту: поновлювальний кредитний ліміт/кредитна лінія, який може бути використаний для отримання готівкових грошових коштів та/або здійснення безготівкових розрахунків за придбані товари чи послуги.

Вказаний кредит надається на таких умовах: пільговий період становить до 62 днів з пільговою відсотковою ставкою 0,00001 % річних, розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами 4 % від заборгованості, не менше 100 грн., та не більше залишку заборгованості; базова відсоткова ставка 3,1 % на місяць (нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі в пільговий період, за кожен день з моменту виникнення заборгованості); збільшена відсоткова ставка за карткою на суму загальної заборгованості 6,2 % на місяць на прострочену заборгованість.

Відповідно до п.п. 5.11. п. 5 Розділу ІІ Умов і правил обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» клієнт зобов`язаний щомісяця сплачувати щомісячний мінімальний платіж в розмірі та в термін, зазначені в мобільному додатку. При несплаті щомісячного мінімального платежу клієнт повинен сплатити штраф за несплату щомісячного мінімального платежу згідно з тарифами. Банк розглядає будь-який надісланий платіж клієнта як визнання клієнтом даного штрафу в розмірі платежу, що надійшов, але не більше суми штрафу, визначеного тарифами.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач взяті на себе зобов`язання не виконала, оскільки не здійснила повернення кредиту у терміни та на умовах, визначених Умовами та правилами.

Із наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором б/н від 18.07.2021 встановлено, що ОСОБА_1 станом на 04.03.2024 має заборгованість перед АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» у сумі 27 958,24 грн., яка складається із загального залишку заборгованості за тілом кредиту.

Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що доводи позивача, наведені у позовній заяві, є обґрунтованими та ґрунтуються на нормах закону.

Водночас, на момент розгляду справи відповідачем було погашено заборгованість у повному обсязі, що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №451040081 від 10.06.2024, згідно якої на рахунок банку було переведено кошти у розмірі 27 959,00 грн.

Таким чином, наведене свідчить про те, що станом на дату розгляду справи відсутній предмет спору, оскільки у відповідача заборгованість перед позивачем відсутня.

Жодних належних та допустимих доказів на спростування вказаної обставини позивачем до суду не подано.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Водночас судом враховуються правові висновки Верховного Суду, наведені у постановах від 10.04.2019 у справі № 456/647/18 (провадження № 61-2018св19), від 13.05.2020 у справі № 686/20582/19-ц (провадження № 61-1807св20), від 09.09.2020 у справі № 750/1658/20 (провадження № 61-9658св20), у яких Верховний Суд звернув увагу на наступне.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Як вбачається із матеріалів справи, жодних заяв, у тому числі про залишення позову без розгляду, відмови від позову, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо від сторін до суду не надходило.

З огляду на наведене, враховуючи, що на день розгляду справи заборгованість відповідачем повністю сплачена, що підтверджено належними та допустимими доказами, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення судового рішення по суті позовних вимог.

Відповідно до статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Із урахуванням наведеного, виходячи із встановлених обставин справи та визначених відповідно до них правовідносин, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність та взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Враховуючи те, що у задоволенні позовних вимог відмовлено, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати, понесені позивачем, відшкодуванню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Повне найменування сторін по справі:

позивач - Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК», місцезнаходження: 04114,

м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19, ;

відповідач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя О.О. Ковбасюк