г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3282/24
Номер провадження 2/213/1490/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2024 року місто Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді Мазуренка В.В., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовною заявою Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, представник позивача ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з вказаною позовною заявою, яка була уточнена, посилаючись на те, що 16 листопада 2023 року, о 15 год. 20 хв., ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) у громадському місці в адміністративній будівлі Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за адресою: місто Кривий Ріг, вул. Груні Романової, 6а, вчинив дрібне хуліганство, яке виразилось у висловлюванні нецензурною лайкою, образливим чіплянням та пошкодженням детектору металу охорони суду, внаслідок чого був порушений громадський порядок.

23 листопада 2023 року до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов Протокол про адміністративне правопорушення, серії ВАВ №597213, складений 16 листопада 2023 року щодо вчинення ОСОБА_2 дрібного хуліганства.

31 січня 2024 року суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Попов В.В. розглянув матеріали про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Розгляд справи здійснювався суддею за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , та представника потерпілого - командира відділення Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області Гапонюка О.А. На початку розгляду справи ОСОБА_2 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та заперечував обставини вчинення правопорушення, які викладені в адміністративному протоколі. Вподальшому, після огляду в судовому засіданні відеозапису з нагрудного реєстратора співробітника Служби судової охорони у Дніпропетровській області - визнав свою вину у повному обсязі, у вчиненому розкаявся. Представник потерпілого ОСОБА_3 підтвердив обставини вчинення ОСОБА_2 правопорушення, які викладені в адміністративному протоколі. Зазначив, що ОСОБА_2 , перебуваючи в приміщенні суду, спровокував співробітників судової охорони на конфліктну ситуацію, вів себе зухвало, агресивно, виражався грубою нецензурною лайкою, на зауваження не реагував і під час конфлікту розбив належний ТУ ССО в Дніпропетровській області ручний металевий шукач, за даними бухгалтерського обліку вартістю 4275,00 грн.

Судом встановлено, що в діях ОСОБА_2 присутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а тому його піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в межах санкції цієї статті, у виді штрафу у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

15 березня 2024 року за вихідним № 35.17-192 на адресу ОСОБА_2 направлено листа щодо добровільного відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 4 275,00 гривень (вартість

металодетектора Garrett SuperScaner V за даними бухгалтерського обліку), завданої при вчиненні адміністративного правопорушення 16 листопада 2023 року.

Станом на момент подачі позовної заяви ОСОБА_2 у добровільному порядку матеріальна шкода у розмірі 4 275,00 грн. не відшкодована, що підтверджується довідкою ФЕВ від 10.07.2024 № 471.

У судове засідання сторони не викликались. Копію позовної заяви та матеріали додані до неї відповідач ОСОБА_2 отримав особисто, про що свідчить підпис у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Від відповідача відзив на позов не надходив.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Клопотання учасників провадження до суду про розгляд справи з викликом сторін до судового засідання не надходило.

Відповідно до ст.247 ЦПК України, у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 липня 2024 року позовна заява залишена без руху, наданий строк для усунення недоліків.

Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 серпня 2024 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву, відкрито провадження у справі. Постановлено про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими такі обставини та відповідні ним правовідносини.

Згідно статті 162 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Службі судової охорони та її співробітникам для здійснення покладених на них повноважень надається право, зокрема:

пункт 2: здійснювати поверхневу перевірку осіб, які входять до приміщень суду,органів та установ системи правосуддя, шляхом їх візуального огляду таогляду їх речей, проведення по поверхні вбрання осіб спеціальним приладом або засобом;

пункт 7: застосовувати технічні прилади і технічні засоби, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засоби фото- і кінозйомки, відеозапису;

Рішеннями Вищої ради правосуддя від 04 квітня 2019 року № 1051/0/15-19, та № 1052/0/15-19 затверджені Положення про Службу судової охорони та Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони.

У пункті 14 Положення про Службу судової охорони (далі Положення) закріплені повноваження Служби судової охорони, зокрема:

- здійснювати поверхневу перевірку осіб, які входять на об`єкти охорони, шляхом їх візуального огляду та огляду їх речей, проведення по поверхні вбрання осіб спеціальним приладом або засобом (пп.2 п. 14 Положення);

- застосовувати технічні прилади і технічні засоби, що мають функції фото- ікінозйомки, відеозапису, засоби фото- і кінозйомки, відеозапису (пп.7 п. 14Положення).

Для визначення порядку пропуску осіб до будинків (приміщень) судів, органів та установ системи правосуддя та на їх територію транспортних засобів з метою забезпечення належних умов роботи суддів та працівників апарату суду, забезпечення їх особистої безпеки, підтримання громадського порядку в суді, забезпечення в суді безпеки учасників судового процесу, наказом Державної судової адміністрації України та Служби судової охорони від 30 січня 2020 року № 43/61 затверджені Примірні правила пропуску осіб до будинків (приміщень) судів, органів та установ системи правосуддя та на їх територію транспортних засобів (далі

Примірні правила).

Пункт 1.5. Примірних правил визначено, що на вході до приміщень судів, інших органів та установ системи правосуддя обладнуються пункти пропуску з турнікетом (з автоматичною системою контролю та управління доступом), стаціонарним металодетектором арочного типу або ручними металошукачами, рентгенотелевізійним інтроскопом (у разі необхідності), кабіною (кімнатою) для вибіркового огляду осіб, засобами відеонагляду та зв`язку та інших спеціальних технічних та інших засобів, призначених для виявлення заборонених для пронесення (провезення) речей.

На підставі Примірних правил розроблені Правила Пропуску осіб до приміщення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, затверджені в.о. Голови Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 26 лютого 2021 року та погоджені начальником територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області 26 лютого 2021 року (далі Правила) (копія додається). Ці Правила визначають порядок забезпечення пропуску осіб до приміщення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, з метою підтримання громадського порядку, забезпечення особистої безпеки працівників суду, припинення прояв неповаги до суду та охорону приміщень суду. Охорона суду здійснюється співробітниками підрозділу охорони територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області. На вході до приміщення суду обладнується пост охорони ручними металошукачами, засобами відеонагляду та приставним столом, призначеним для виявленнязаборонених для пронесення речей (п. 5 розділу 1 Правил).

16 листопада 2023 року на посту пропуску та охорони Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область, міста Кривий Ріг, вул. Груні Романової, буд. 6-а, з 08:00 год. до 17:00 год. несли службу:

- старший сержант Служби судової охорони ОСОБА_3 , командир 2 відділення 7 взводу охорони 2 підрозділу охорони (м. Кривий Ріг) ТУ ССО у Дніпропетровській області;

- сержант Служби судової охорони ОСОБА_4 , контролер I категорії 2 відділення 7 взводу охорони 2 підрозділу охорони (м. Кривий Ріг) ТУ ССО у Дніпропетровській області;

- старший сержант Служби судової охорони ОСОБА_5 , контролер I категорії 2 відділення 7 взводу охорони 2 підрозділу охорони (м. Кривий Ріг) ТУ ССО у Дніпропетровській області (а.с.15).

З метою проведення поверхневої перевірки на посту пропуску та охорони Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходився металодетектор Garrett SuperScaner V (інвентарний номер 111610083/136), який 16 листопада 2023 року в результаті протиправних дій громадянина ОСОБА_2 , був пошкоджений та став непридатним для експлуатації.

31 січня 2024 року постановою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2 був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Постанова суду набрала законної сили 13 лютого 2024 року (а.с. 9)

Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Актом непридатності запасів №214/1 від 17 листопада 2023 року встановлено, що комісія, призначена наказом (розпорядженням) від 22.12.2022 року №386 (зі змінами), провела огляд металодетектора Garrett SuperScaner V (інвентарний номер111610083/136) та визнала подальшу неможливість його використання. Комісія встановила причини, які призвели до непридатності металодетектора Garrett SuperScaner V, а саме:

- руйнація пластикового корпусу;

- руйнація основної плати;

- розрив обмотки зони виявлення.

Комісія дійшла висновку, що металодетектор Garrett SuperScaner V (інвентарний номер 111610083/136) не підлягає подальшому використанню. Встановлено особу, з вини якої відбулося руйнування металодетектора, а саме: ОСОБА_2 (а.с. 16).

Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

На підставі ст. ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі №450/1686/17 та від 15 липня 2019 року у справі №235/499/17 зазначено, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову.

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина першої статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Підстава виникнення цивільних прав та обов`язків - завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 3 частини другої статті 11 ЦК України).

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Згідно із ч. ч.1, 2 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За вимогами ст.81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стандарт доказування, тобто ступінь доведеності обставин справи сторонами є питанням досить складним для Суду, яке він вирішує у кожній справі окремо. Загальне правило, сформульоване у рішенні по справі Ireland v. the United Kingdom (5310/71, § 161, 18 January 1978) наступним чином: оцінюючи докази Суд застосовуватиме стандарт доказування «поза розумним сумнівом», але додає, що такий доказ може слідувати з співіснування достатньо сильних, чітких та узгоджених припущень або інших схожих неспростованих презумпцій факту. В цьому контексті поведінка Сторін при отриманні доказу також приймається до уваги.

Слід також наголосити, що переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку.

Згідно зі ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст.1192 ЦК України, способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого , якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Встановлено, що згідно довідки №131 від 18.07.2024 року, підписаної начальником ТУ ССО у Дніпропетровській області полковником Служби С.Швачка, начальником ВМТЗ ТУ ССО у Дніпропетровській області старшим лейтенантом А.Ставицьким, очікувана вартість предмета закупівлі металодетектора Garrett SuperScaner V визначена шляхом аналізу ринку. Використовувалась загальнодоступна інформація щодо ціни на товар, яка міститься у відкритих джерелах (у тому числі на сайтах постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в рекламі, велектронних системах закупівель «Prozorro» та аналогічних торгівельних електронних майданчиках. Очікувана вартість товару визначалась як середньоарифметичне значення цінового діапазону та склала 10937,60 грн. (а.с.19-24)

На адресу ОСОБА_2 направлено лист щодо добровільного відшкодування матеріальної шкоди (вартість металодетектора Garrett SuperScaner V за даними бухгалтерського обліку), завданої при вчиненні адміністративного правопорушення 16 листопада 2023 року (а.с.10). ОСОБА_2 у добровільному порядку матеріальна шкода не відшкодована.

А тому повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими судом, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, врахувавши доводи відповідача на спростування позовних вимог, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Керуючись ст.ст.22, 1192 ЦК України, ст.ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 141, 258-259, 263-265, 274-279, 352, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, представник позивача ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , на користь територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, місцезнаходження: пр. Дмитра Яворницького, 57, місто Дніпро, 49000, , компенсацію заподіяної майнової шкоди у розмірі 10 937 (десять тисяч дев`ятсот тридцять сім) гривень 60 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , на користь територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, місцезнаходження: пр. Дмитра Яворницького, 57, місто Дніпро, 49000, , понесені судові витрати у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду, через Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-ти денний строк з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Позивач: Територіальне управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, місцезнаходження: пр. Дмитра Яворницького, буд.57, місто Дніпро, 49000, ;

Представник позивача: Швачка Сергій Петрович, адреса: пр. Дмитра Яворницького, буд.57, місто Дніпро, 49000;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Дата складення повного тексту судового рішення - 04 жовтня 2024 року.

Суддя В.В. Мазуренко