Провадження №2/523/6013/24
У Х В А Л А

"30" вересня 2024 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Мурманова І.М., розглянувши позовну заяву та додані документи, що надійшли на адресу суду через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), третя особа: Орган опіки та піклування Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради (, юридична адреса: м. Одеса, проспект Добровольського, буд. 106), про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Суворовського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Орган опіки та піклування Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, звернувся представник позивача.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що 24.05.1977 року матері позивача Виконавчим комітетом Жовтневої районної ради народних депутатів трудящих м. Одеси було видано ордер № 1165 ЖР про право найму квартири АДРЕСА_2 . Після смерті основного квартиронаймача ОСОБА_5 , розпорядженням Суворовської районної адміністрації ОМР особовий рахунок на квартиру було переоформлено на позивача у справі, відповідно наразі позивач є основним квартиронаймачем.

Представник зазначає, що відповідачі є зареєстрованими за адресою: : АДРЕСА_1 , при цьому з 2021 року, за адресою місця реєстрації не проживають, комунальні послуги не сплачують, в утриманні житла участі не приймають. Наявність реєстрації відповідачів порушує право позивача на вільне користування майном, оскільки остання вимушене сплачувати комунальні послуги за відповідними тарифами.

З урахуванням викладеного представник позивача просить: визнати: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, стягнути з відповідачів понесені судові витрати.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Ухвалою Суворовського районного суду від 30 вересня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Разом з позовною заявою, представник позивача звернувся з клопотанням про витребування доказів. Згідно поданого клопотання представник просить витребувати від Державної Прикордонної Служби України відомості щодо перетинання державного кордону України громадянами України: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ).

В обґрунтування клопотання представник зазначив, що з метою доведення обставин позову та факту того, що відповідачі з власної волі та за власним бажання залишили місце проживання, є потреба у витребувані відомостей щодо перетину кордну, оскільки позивачу достеменно відомо, що останні проживають за межами України.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, в праві подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до положення ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень ( ч.3 тієї ж статті) та суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. 4 тієї ж статті).

Статтею 84 ч. 2 ЦПК України, передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначені обставини, які може підтвердити певний доказ, або аргументи, які він може спростувати, підстави з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа, отже, судом вирішується клопотання щодо витребування відомостей з приводу факту підтвердження перетину кордону України. Предметом позовних вимог є визнання батьківства, а відтак, витребувані відомості мають істотне значення для всебічного, об`єктивного й вірного вирішення справи, суд приходить до висновку щодо необхідності задоволення клопотання.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про витребування доказів підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 84, 260, 261,353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача представника позивача адвоката Бороган Валентина Володимировича про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати від - Державної Прикордонної Служби України (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 26) відомості щодо перетину державного кордону України громадянкою (нином) України

ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 );

ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 );

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1

- у період з 01.10.2021 року по 01.09.2024 року.

Копію ухвали суду направити для виконання до Державної Прикордонної Служби України (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 26).

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: