Справа № 450/4081/21 Головуючий у 1 інстанції Кукса Д.А.
Провадження № 22-з/811/120/24 Доповідач в 2-й інстанції Савуляк Р. В.
Провадження № 22-з/811/121/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Савуляка Р.В.,

суддів: Мікуш Ю.Р., Приколоти Т.І.,

секретаря: Салати Я.І., без участі сторін розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за заявами ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року та виправлення описки у цій постанові у цивільній справі №450/4081/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном.

В обґрунтування позовних вимог покликалась на те, що протягом багатьох років вона користується 1/2 частиною будинку по АДРЕСА_1 , яка належить їй на праві власності згідно договору дарування від 16 грудня 2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Леон М.В.

Стверджувала, що вказана частина фактично виділена в натурі, обладнана окремим входом з іншої сторони, земельна ділянка під цією частиною будинку належить їй на праві власності та є повністю відокремленою від іншої половини будинку.

Вказувала, що рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 17 травня 2018 року по справі №450/373/14-ц за її позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Сокільницької сільської ради Пустомитівського району Львівської області, яке набрало законної сили 21 травня 2019 року, за нею визнано право власності га 1/4 ідеальну частину житлового будинку АДРЕСА_1 , як одержану в порядку спадкування по смерті ОСОБА_4 у відповідності до приписів ч.3 ст.1268 ЦК України.

Зазначала, що її право власності на підставі вказаного рішення було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав станом на 04 листопада 2019 року. Вказана 1/4 ідеальна частина входить до складу іншої половини цього ж будинку і нею від часу смерті попереднього власника - ОСОБА_5 та по даний час користуються виключно відповідачі.

Також вказувала, що фактично з 2010 року між сторонами- ОСОБА_2 та ОСОБА_1 тривали судові спори з приводу визнання права власності на частки у цьому будинку, спір було завершено лише у 2019 році, тому жодного усталеного порядку користування частинами вказаного житлового будинку між сторонами немає. Їй належить не конкретна 1/4 частина цього будинку, а ідеальна частина, яка в даний час, через чинення їй перешкод, не може бути конкретизована (визначена) в натурі, оскільки вона не має фактично доступу до цих приміщень, проте право власності на таку частину оформлено належним чином і вона має право нею володіти та користуватися.

Стверджувала, що вона не має реальної можливості володіти та користуватися присудженою їй на підставі рішення суду 1/4 частиною житлового будинку, оскільки відповідачі не допускають її на подвір`я будинку, на її спроби потрапити до будинку реагують дуже агресивно, погрожують застосувати фізичне насильство. Загальна площа будинку становить 95,7 кв.м., належна їй 1/4 частина має умовну площу 23,92 кв.м., не є незначною та може бути виділена в натурі, шляхом обладнання окремого входу.

Просила зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити їй перешкод у користуванні майном - належною їй на праві спільної сумісної власності частиною житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 шляхом звільнення відповідачами спірних приміщень та видачі їй ключів від замка ( замків ) вхідних дверей і вселення її до цієї частини будинку.

Оскаржуваним рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 02 грудня 2022 року у задоволенні позовних вимог позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном - відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено частково.

Рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 02 грудня 2022 року скасовано та ухвалено нове рішення.

Позов ОСОБА_1 - задоволено частково.

Зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити ОСОБА_1 перешкод у користуванні майном - належною їй на праві спільної сумісної власності частиною житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 шляхом видачі їй ключів від замка ( замків ) вхідних дверей.

В решті вимог відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 по 686 гривень судових витрат.

01 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулася із заявами про роз`яснення постанови Львывського апеляційного суду від 06 липня 2023 року.

В заяві зазначала, що в процесі виконання постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року відповідачі наддали її ключ, але лише від вхідних дверей безпосередньо до будинку по АДРЕСА_1 , але доступ до вказаного будинку можливий лише через подвір`я (прибудинкову територію) яка є повністю огородженою парканом,доступ через який можливий виключно через ворота або хвіртку. В інший спосіб потрапити до належного її на праві спільної сумісної власності будинку не має.

Відповідачі відмовилися надавати її ключі від воріт або хвіртки мотивуючи це буквальним змістом резулятивної частини судового рішення про видачу її ключів від замка (замків) вхідних дверей.

За їх твердженням надання інших ключів змістом вказаного рішення не охоплюється.

Таким чином відповідачі формально наддавши її ключі від вхідних дверей будинку фактично унеможливили для неї доступ до належної її частини будинку при формальному виконанні судового рішення.

Крім того, 01 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до апеляційного суду із заявою про виправлення описки в постанові від 06 липня 2023 року, оскільки в її частині замість розміру частки помилково зазначено ?

В мотивувальній та резолютивній частинах вказаної постанови зазначити, що поштова адреса спірного будинку змінилася на АДРЕСА_1 .

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши зміст заяв про роз`яснення постанови та виправлення описки, колегія суддів приходить до висновку, що заяви про роз`яснення постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року та про виправлення описки в постанові цього суду не підлягають до задоволення з наступних мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала (ч. 2 ст. 269 ЦПК України).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер, тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні, описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не змінюється суть ухваленого судового рішення.

Положення статті 269 ЦПК України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Не є описками граматичні помилки, які не змінюють зміст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 904/10956/16 та від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3.

Як вбачається із поданої заяви, ОСОБА_1 просить виправити описку у резолютивній частині постанови, шляхом зазначення про зобов`язання ОСОБА_2 і ОСОБА_3 не чинити їй перешкоди у користуванні майном - належною їй на праві спільної сумісної власності 1/4 частиною житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1 шляхом видачі мені ключів від замка (замків) вхідних дверей.

Проте, як вбачається зі змісту постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року, в п.4 резолютивної частини зазначено «Зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити ОСОБА_1 перешкод у користуванні майном - належною їй на праві спільної сумісної власності частиною житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 шляхом видачі їй ключів від замка ( замків ) вхідних дверей.» (а.с. - 138-108).

Таким чином, правові підстави для задоволення заяви про виправлення описки відсутні, оскільки зі змісту постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року не вбачається, що судом допущено описку в тексі постанови у розумінні статті 269 ЦПК України.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для виправлення описки у постанові суду від 06 липня 2023 року, з підстав зміни поштової адреси спірного будинку на АДРЕСА_1 , оскільки суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції, виходячи з позовних вимог, відображених в процесуальних документах, що були предметом оскарження, а зміна адреси в свою чергу не є опискою у розумінні статті 269 ЦПК України

Доводи заявника не свідчать про наявність у постанові Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року описок, виправлення яких є можливим в порядку, передбаченому статтею 269 ЦПК України.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку про те, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року слід відмовити.

Щодо заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Таким чином, роз`ясненню підлягає резолютивна частина рішення суду, якщо вона є незрозумілою і допускає варіанти її тлумачення.

В силу роз`яснень, що викладені у пункті 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Як вбачається зі змісту резолютивної частини постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року - позов ОСОБА_1 - задоволено частково.

Зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити ОСОБА_1 перешкод у користуванні майном - належною їй на праві спільної сумісної власності частиною житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 шляхом видачі їй ключів від замка ( замків ) вхідних дверей.

Тобто, згідно постанови Львівського апеляційного суду зобов`язано відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити ОСОБА_1 перешкод у користуванні належною їй на праві спільної сумісної власності частиною житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд АДРЕСА_1 шляхом видачі їй ключів від замка ( замків ) вхідних дверей, що включає очевидно її (позивачки) доступ до цих приміщень через ворота і хвіртку, якщо подвір`я спірного будинку є огородженим.

В іншому випадку, це створить штучні перешкоди для доступу позивачки до своєї частки у спірному будинку, що фактично унеможливить виконання судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що спосіб захисту права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду (постанови Великої Палати Верховоного Суду від 26 січня 2021 року у справі №522/1528/15-ц (пункт 58) від 22 лютого 2022 року у справі №761/36873/18 (пункт 9.21).

Згідно з принципами процесуальної економії штучне подвоєння судового процесу є неприпустимим, бо вирішення справи в суді має усувати необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

В цілому, зміст резолютивної частини постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року є чітким і зрозумілим як для осіб щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.

Зважаючи на те, що роз`яснення рішення за своєю суттю можливе тоді, коли незрозумілість ускладнює його реалізацію, і судом не вирішувалось вимог, які зазначені в заяві ОСОБА_1 , то підстави для роз`яснення рішення в розумінні ст.271 ЦПК України відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року та відмовити у задоволенні її заяви про виправлення описки в постанові Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 269, 271 ЦПК України, колегія суддів,--

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року - відмовити.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Львівського апеляційного суду від 06 липня 2023 року - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної ухвали.

Повний текст ухвали складено 04 жовтня 2024 року.

Головуючий: Савуляк Р.В.

Судді: Мікуш Ю.Р.

Приколота Т.І.