Справа № 539/4298/24
Провадження № 2/539/1340/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року

Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Просіна Я.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області про встановлення факту, про визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

До Лубенського міськрайонного суду Полтавської області звернулася позивач ОСОБА_1 , із позовом до Територіальної громади в особі Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області про встановлення факту, про визнання права власності в порядку спадкування.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, приходжу до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

За змістом даної норми, під вартістю нерухомого майна розуміється грошова сума, за яку зазначене майно може бути продано в цьому населеному пункті чи місцевості на час розгляду справи.

В матеріалах справи наявний звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки проведений 25 лютого 2024 року, на яку позивач просить визнати за нею право власності.

Відповідно дост.1 Закону України «Про оцінку земель», вартість земельної ділянки - еквівалент цінності земельної ділянки, виражений у ймовірній сумі грошей, яку може отримати продавець; нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами; експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про оцінку земель» визначається, що грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення поділяється на два типи: нормативну та експертну.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Відповідно ст.20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно Наказу Фонду Державного майна від 17.05.2018 № 658 «Про затвердження Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку», строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки, про що зазначається в такому звіті.

Водночас позивач звернулася до суду 02.10.2024 року, тоді як звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки проведений 25 лютого 2024 року, тобто минуло вже більше шести місяців з дати оцінки.

Таким чином, позивачу для визначення ціни позову слід долучити до позовної заяви звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки, станом на час звернення до суду, яка підтверджує вартість майна та виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності.

Також, суд роз`яснює позивачу, що вартість станом на час звернення до суду, яка буде визначена нормативною грошовою оцінкою земельної ділянки чи визначена за результатами проведення експертної грошової оцінки, земельної ділянки становитиме ціну позову.

Таким чином, при зверненні до суду позивачем не були дотримані вимоги закону, оскільки в позовній заяві відсутнє належне підтвердження ціни позову, що суперечить п. 9 ч. 1ст.176 ЦПК України та з поданих матеріалів позовної заяви неможливо визначити ціну позову та перевірити правильність сплати судового збору.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, тому суддя залишає її без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області про встановлення факту, про визнання права власності в порядку спадкування- залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Просіна