БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1177/24
Провадження №2/730/368/2024
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/ з а о ч н е /

"07" жовтня 2024 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Стрижак Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни в порядку спрощеного позовного провадження (з повідомленням сторін) справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 11 вересня 2010 року між ними було укладено шлюб, від якого мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; спільне життя з чоловіком не склалося, подружні відносини між ними припинилися у 2014 році, вони проживають окремо, кожен з них має різні погляди на сімейне життя, між ними відсутнє взаєморозуміння, їх шлюб носить формальний характер, що унеможливлює примирення та подальше збереження шлюбу, а тому просить його розірвати, залишивши їй дошлюбне прізвище ОСОБА_4 .

Позивачка була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» згідно заявки, але в судове засідання не з`явилась, про причини неприбуття не повідомила, в клопотанні від 17.09.2024р. просить розглядати справу в її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та наполягає на їх задоволенні, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач з огляду на відсутність відомостей про його зареєстроване місце проживання, перебування чи місце роботи на території України, й враховуючи, що остання відома зареєстрована адреса місця проживання відповідача згідно копії його паспорта знаходиться на тимчасово окупованій території ( АДРЕСА_1 ) повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному вебсайті Судової влади України від 10.09.2024р. (ч.10 ст.187 ЦПК України, ст.12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України),але в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття не повідомив, відзиву на позов не подав.

Крім того, згідно відповіді Департаменту цифрової трансформації, інформаційних технологій та кібербезпеки Мінсоцполітики України від 19.09.2024р., наданої на виконання ухвали суду від 10.09.2024р., інформація в ЄІБД ВПО щодо відповідача по справі ОСОБА_2 станом на 18 вересня 2024 року відсутня.

Неявка в судове засідання належним чином сповіщених сторін у відповідності до положень ч.1 ст.223 ЦПК України в даному випадку не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Зі згоди позивачки суд ухвалює про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка ; примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч.1 ст.55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

За змістом положень ч.3, 4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4 ) 11 вересня 2010 року уклали між собою шлюб, який був зареєстрований міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області за актовим записом №654. Від даного шлюбу подружжя має спільного малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який згідно довідки Комарівської сільської ради №373 від 28.08.2024р. проживає без реєстрації з матір`ю в АДРЕСА_2 .

Сторони тривалий час разом не проживають, ведуть окреме господарство, спільних інтересів не мають, не спілкуються в обсязі сім`ї, примиритися не бажають, позивачка категорично наполягає на припиненні подружніх відносин, відповідач відзиву на позов не подав та явку в судове засідання проігнорував, що свідчить про його байдуже ставлення до існування шлюбу, який між подружжям носить формальний характер.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 11 червня 2019 року у справі №605/434/18, яка кореспондує з п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», у випадку виявлення обставин або фактів під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення.

Тому, суд не застосовує положення ст.111 СК України, яка є диспозитивною, оскільки в судовому засіданні здобуто достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, а існування шлюбу суперечитиме їх інтересам, моральним засадам, адже позивачка наполягає на припиненні шлюбу, відповідач своїх заперечень проти його розірвання у встановлений законом строк суду не надав, клопотань про надання строку на примирення не заявляв.

Таким чином, виходячи з викладеного, з огляду на принцип добровільності шлюбу, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя неможливе, буде суперечити їхнім інтересам та інтересам дитини, а тому заявлений позов необхідно задовольнити.

Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Зважаючи, що право вибору прізвища після припинення шлюбу є дискреційним правом самої позивачки, то після розірвання шлюбу позивачці за її клопотанням слід залишити дошлюбне прізвище ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст.24, 55, 56, 110-113 СК України, ст.2-4, 12, 13, 19, 23, 76-89, 141, 258-268, 280 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 11 вересня 2010 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області за актовим записом №654, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , останнє відоме зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої як внутрішньо-переміщена особа в АДРЕСА_2 , розірвати, залишивши за позивачкою прізвище ОСОБА_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1211,20 грн сплаченого нею при подачі позовної заяви судового збору.

На підставі ч.2 ст.12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» про ухвалення даного судового рішення повідомити відповідача шляхом розміщення інформації на офіційному вебпорталі Судової влади з посиланням на вебадресу такого судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень. З моменту розміщення такої інформації вважається, що відповідач отримав судове рішення.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо ця заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вищезазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець