Справа № 753/1408/24
№ апеляційного провадження: 22-з/824/1488/2024
Головуючий у суді першої інстанції: Гусак О.С.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Крижанівська Г.В.
УХВАЛА

03 жовтня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Крижанівської Г.В.,

суддів Оніщука М.І., Шебуєвої В.А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року у цивільній справі № №753/1408/24 за позовом Товариства з обмеженої відповідальністю «Будсервісматеріали» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2024 року, ухвалене у складі судді Гусака О.С., -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 вересня 2024 року - задоволено. Виправлено в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 вересня 2024 року допущену описку. Виключено з резолютивної частини вищезазначеної ухвали суду абзац 5 де зазначено «Запропонувати позивачу надати заперечення на клопотання про витребування доказів.»

27 вересня 2024 року від ОСОБА_1 на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року, в якій заявник вказує, що судом помилково в резолютивній частині ухвали дописано 4 абзац, де невірно зазначено, що «Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Вивчивши доводи заяви про виправлення описки та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Заявник вказує, що судом помилково в резолютивній частині ухвали дописано 4 абзац, де невірно зазначено, що «Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів».

Однак, вказаним абзацом судом виконано вимоги п. б ч. 4 ст. 260 ЦПК України та зазначено строк і порядок набрання ухвалою Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року законної сили та її оскарження.

Відповідно до ч. 3 ст. 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

А відтак, в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року вірно заначено порядок оскарження відповідного судового рішення.

Колегія суддів вважає, що наведені в заяві обставини не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді