Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1647/24
Провадження № 2/382/734/24
У Х В А Л А

04 жовтня 2024 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/1647/24 за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернулася до Яготинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності, відповідно до вимог якого просить: визнати житловий будинок АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами спільним майном подружжя;

- виділити у натурі на користь ОСОБА_1 "? частину житлового будинку" АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами;

- припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_1 на виділену "? частину житлового будинку" АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами;

- виділити у натурі на користь ОСОБА_1 "? частину земельної ділянки" площею 0, 1000 га, кадастровий № :08:054:0106 за адресою: АДРЕСА_1 з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд;

- припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_1 на виділену "? частину земельної ділянки" площею 0, 1000 га, кадастровий № :08:054:0106 за адресою: АДРЕСА_1 з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

При вирішенні питання про прийняття заяви та відкриття провадження у справі суддя перевіряє відповідність поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, а саме нормам статей 175 та 177 ЦПК України.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Слід зазначити, що закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права і виклад обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть бути різними, але разом із цим на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, характер вимог, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною (ця позиція неодноразово була висловлена в постановах Великої Палати Верховного Суду, зокрема, у справах № 640/7310/19, 9901/393/19).

У цій справі позивачем подано позовну заяву "про визнання права власності". Разом з тим, в мотивувальній частині позовна заява мотивована наявністю підстав щодо "поділу" майна між співласниками. Натомість в прохальній частині позивач просить визнати житловий будинок спільним майном подружжя та "виділити" позивачці частину будинку та земельної ділянки, припинивши її право на частини (щодо поділу майна між співвласниками вимоги не заявлені). При цьому, не зазначено розмір частки, який необхідно виділити і припинити право спільної сумісної власності (зазначено "? частину житлового будинку", "? частину земельної ділянки"), що не узгоджується із положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України (суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог), ч. 1, п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, та не відповідає зазначеним вище критеріям.

Також враховуючи, що ціна позову у цьому випадку має визначатися з урахуванням відповідної частини вартості майна, не зазначення в прохальній частині позовної заяви (зміст позовних вимог) конкретної частини майна, щодо якої заявлено позовні вимоги, позбавляє суд можливості перевірити зазначення ціни позову (п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України) або визначити загальну ціну позову шляхом арифметичних дій, а отже у суду немає можливості й перевірити сплату позивачем судового збору у встановленому розмірі.

Отже, позивачу необхідно врахувати викладене та усунути зазначені недоліки, які є перешкодою для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, надання позивачу строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя? а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків шляхом її приведення у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності, залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивачку про необхідність усунення недоліків шляхом направлення їй копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський