Номер провадження № 2/521/509/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2024 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Громіка Д.Д.,

при секретарі Котигорох Н.С.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи вимоги даного позову вказує на те, що

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивача ОСОБА_4 . За життя ОСОБА_4 належала частина житлового будинку АДРЕСА_1 ). Після смерті сина відкрилася спадщина на належну йому частину будинку. Спадкоємцями на майно померлого за законом є позивач та відповідач по справі. Позивач також наголошує на тому, що спадкоємців за заповітом не має. Маючи намір оформити спадкові права після смерті сина, позивач в травні 2023 року звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Стадник І.В. з питання оформлення спадщини після смерті сина ОСОБА_4 . Однак у прийнятті заяви про прийняття спадщини йому було відмовлено з підстав пропуску встановленого шестимісячного строку для звернення із заявою на прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду для визначення в судовому порядку додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском встановленого ст. 1270 ЦК України строку.

Поважністю пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини позивач зазначає, що місце відкриття спадщини після смерті сина з 01.03.2022 року до 11.11.2022 року перебувало в тимчасовій окупації, в м. Херсоні не було жодного державного органу України, фактично діяло законодавство окупаційної влади, було припинено будь-який доступ до Державних реєстрів України. Державні та нотаріальні органи України тільки в теперішній час частково відновлюють свою діяльність, тому він не мав можливості звернутися до компетентних осіб для отримання роз`яснень з приводу оформлення спадщини. Крім цього, оскільки позивач являється юридично недосвідченим, тому помилково вважав, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

У зв`язку з цим, позивач просить суд задовольнити даний позов та ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді про прийняття цивільної справи до свого провадження та відкриття провадження по справі від 02.06.2023 року було постановлено проводити розгляд справи у в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 21.11.2023 року було залучено у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 , як спадкоємицю за законом, після смерті її чоловіка ОСОБА_4 ,

Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 13.03.2024 року було постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явився, однак направив на адресу суду заяву про підтримання позовних вимог, просив суд їх задовольнити та розглянути справу за його відсутністю.

Відповідач про час та місце розгляду справи була сповіщена належним чином, до судового засідання не з`явилась, проте направила на адресу суду письмові пояснення, відповідно до яких просила відмовити позивачу у задоволенні позову.

Третя особа про час та місце розгляду справи була сповіщена належним чином, однак до судового засідання не з`явилась.

Згідно приписів до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку.

По справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується актовим записом про смерть № 1051, складеним 28.10.2022 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане 01.03.2023 року Козятинським відділом ДРАЦС у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

За життя ОСОБА_4 належала частина житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 09.06.2007 року, посвідченим приватним нотаріусом Херсонського нотаріального округу Воєводіною Н.М. за реєстровим № 1657.

Право власності на вказану частину житлового будинку 09.07.2007 року зареєстровано в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Факт того, що позивач та відповідач є батьками померлого ОСОБА_4 підтверджується записом про його народження № 210, зробленим 12.02.1990 року Комсомольським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського міського управління юстиції (повторне свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане 18.04.2006 року Комсомольським відділом РАЦС Херсонського МУЮ).

З копії спадкової справи № 38/2023 заведеної 20.03.2023 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , вбачається, що за життя ОСОБА_4 заповіту не склав, 20 березня 2023 року до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Інни Стадник звернулась з заявою про прийняття спадщини за законом мати померлого ОСОБА_2 . (а.с.126)

Також, з копії спадкової справи вбачається, що 24.03.2023 року до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Інни Стадник звернулась ОСОБА_3 із заявою у якій зазначила, що являється дружиною померлого ОСОБА_4 , шлюб з яким було зареєстровано 07.06.2017 року Корабельним районним у місті Херсоні ВДРАЦС ГТУЮ у Херсонській області, актовий запис №82. Крім цього ОСОБА_3 повідомила, що пропустила строк на звернення із заявою про прийняття спадщини із поважних причин та у судовому порядку буде цей строк поновлювати, а також має намір звертатись до суду із позовом щодо оскарження дій інших спадкоємців.

Матеріали спадкової справи також містять відповідь приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Інни Стадник, адресовану ОСОБА_1 на його усне звернення від 10.05.2023 року щодо можливості подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , згідно якої заявнику роз`яснено що ним пропущено строк на звернення із заявою про прийняття спадщини та він маже реалізувати своє право спадкоємця відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України у судовому порядку.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших.

З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.

Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.

З копії спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_4 судом встановлено, що позивач в усній формі звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Інни Стадник року щодо можливості подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 10 травня 2023 року, тобто майже через 13 місяців для смерті сина.

Разом з тим, матеріали справи не містять, жодних обґрунтованих підтверджень поважності пропуску позивачем визначеного законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім цього, суд також звертає увагу на те, що позивачем не було повідомлено суду щодо наявності інших можливих спадкоємців щодо майна померлого ОСОБА_4 , а саме дружини померлого ОСОБА_3 .

Таким чином, суд доходить висновку про відсутність у позивача протягом визначеного законодавством України шестимісячного строку на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , об`єктивних, непереборних, істотних перешкод для подання відповідної заяви, сам лише факт відсутності у позивача юридичної обізнаності, а також запровадження в Україні воєнного стану саме по собі не свідчить про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 6, 10, 12, 141, 228, 229, 263, 265, 273, 280 282, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного рішення.

Повне рішення складено 10.10.2024 року.

Суддя: Д.Д. Громік