Номер провадження: 22-ц/813/2849/24
Головуючий у першій інстанції Куриленко О.М.
Доповідач Кострицький В. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кострицького В.В.,

суддів: Назарової М.В., Лозко Ю.П.,

за участю секретаря судового засідання Булацевської Я.В.

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК»

відповідач - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 червня 2023 року, ухвалене у складі судді Куриленко О.М., у приміщенні того ж суду,

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

19 квітня 2023 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить: стягнути з відповідача - ОСОБА_1 на користь позивача - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 6 353,16 євро. Судові витрати покласти на відповідача - ОСОБА_1 .

Свої вимоги мотивував тим, що 21.09.2022 року на підставі Заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування №1123380/095 від 21.09.2022 року ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «МТБ БАНК» Мікуліній Тетяні було відкрито поточний рахунок у форматі IBAN: НОМЕР_1 в іноземній валюті евро, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. Зазначив, що 21.09.2022 року та 23.09.2022 року на рахунок відповідача були помилково зараховані грошові кошти на загальну суму 6 132,58 євро (замість правильної загальної суми коштів 61,32 євро) за двома операціями переказу коштів з-за кордону на загальну суму 253 354,37 малагасійських аріарі (MGA) з конвертацією цих коштів в євро. Позивач стверджує, що різниця між 6 132,58 євро та 61,32 євро, яка становить 6 071,26 євро, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем. У подальшому відповідачем здійснювалися видаткові платіжні операції понад суму залишку власних коштів на рахунку, що призвело до виникнення суми неповернутого боргу відповідача у розмірі 6 353,16 євро у вигляді технічного (несанкціонованого) овердрафту по рахунку. З урахуванням викладеного, позивач звернувся до суду та просить стягнути суму заборгованості з відповідача.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 19 червня 2023 року позовні вимоги Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 6 353,16 євро (шість тисяч триста п`ятдесят три євро шістнадцять євроцентів). Стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача - АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» судові витрати у розмірі 3 803,76 гривень.

При винесенні оскаржуваного рішення, суд першої інстанції виходив з такого мотивування, що після виявлення помилки щодо безпідставного зарахування коштів на рахунок відповідача у стократному розмірі від ініційованих сум переказів та здійснення відповідачем видаткових операцій понад суму залишку власних коштів на рахунку ПАТ «МТБ БАНК» було здійснено корегування сум по рахунку, у зв`язку з чим 11.10.2022 виник несанкціонований (технічний) овердрафт у розмірі 6 353,16 евро, що є майном, набутим відповідачем без достатньої правової підстави і право вимоги щодо якого було відступлено на користь нового кредитора - АТ «ПУМБ».

Відповідно до дійсних обставин справи та відповідних їм правових відносин на рахунок відповідача були помилково зараховані грошові кошти за переказами у стократному розмірі від ініційованих сум операцій, а у подальшому відповідачем за рахунком було здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти ПАТ «МТБ БАНК», незважаючи на направлені останнім вимоги про повернення безпідставно набутого майна та повідомлення про відступлення права вимоги на користь AT «ПУМБ». Отже, помилкове зарахування коштів на рахунок відповідача у більшій сумі та подальше їх використання призвело до виникнення боргу в розмірі 6 353,16 евро, ці грошові кошти були набуті відповідачем не на підставі норм закону чи умов Договору, а без достатньої правової підстави, тому підлягають поверненню згідно із ст. 1212 ЦК України, що узгоджується з висновком Верховного Суду у постанові від 26.05.2021 року, справа № 202/7994/17-ц.

Короткий виклад вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції представником позивача подано апеляційну скаргу, в якій останній просить рішення суду першої інстанції скасувати, та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог АТ ПУМБ у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що в наслідок навмисних дій працівників позивача було помилково здійснено конвертацію валют при покупці відповідачем валюти. Покупцем-відповідачем було виконано усі його зобов`язання з оплати товару-валюти, крім того під час проведення операції відповідачем під час проведення операції не здійснювалось.

Враховуючи викладене, вважали, що в даному випадку правомірність отриманих коштів базується на укладенні та виконанні належним чином договору купівлі- продажу, тому дані кошти не можна вважати безпідставно набутими або набутими без належної правової підстави.

Зазначали, що відповідачу внаслідок вищевказаних дій позивача було заблоковано усі рахунки без жодних правових підстав. Так як відповідачка перебуває за кордоном повідомляла позивача про листування на електронну поштову адресу, з якої відправляла запити до позивача, та така комунікація позивачем була проігнорована, тому вважали таку поведінку позивача суперечливою.

Вважав , що як вбачається із матеріалів справи наявної грошової вимоги Позивачем не доведено і в договорі факторингу сторони не зазначають, що право вимоги може виникнути в майбутньому, а тому і відступати право вимоги, що чітко не визначено жодним документом, договором, нормативно-правовим актом Позивач права не мав.

Крім того, Позивачем не було належним чином повідомлено про зміну кредитора де вказано у рекомендованому повідомленні про вручення що лист підлягає поверненню до відправника ПАТ «МТБ БАНК», у зв?язку із тим що Відповідач не прийшов за поштовим відправленням, тобто Відповідач не міг знати про відступлення права вимоги.

Також вважає, що Позивач самовільно присвоїв собі статус кредитора, оскільки про правомірність отримання вказаних коштів Відповідачем ми зазначали вище. В даному разі Позивачем самовільно відкликано власні кошти Відповідача, отримані за публічною офертою . В листі також вказано що «АТ «ПУМБ» визнає, що компанія Euronet не несе відповідальності за виявлену помилку, відповідно до умов Ліцензійної угоди, і АТ «ПУМБ» не вимагає і не має права вимагати від компанії Euronet відшкодування шкоди або збитків.» Тобто, Постановою Правління Національного банку України N? 64 від 11.06.2018 року затверджено «Положення про організацію системи управління ризиками в банках України та банківських групах.» де зазначено, що саме банк в результаті таких поширених ризиків несе втрати (збитки), а не споживачі банківських послуг та з огляду на це вважаємо що доводи викладені в позові не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Враховуючи правомірність зарахування коштів на рахунок Відповідача за публічною пропозицією купівлі-продажу, відсутність правомірності заборгованості та правомірності відступлення права вимоги, необхідність врахування судової практики, що споживач є слабшою стороною в порівнянні з банком та не заключав кредитних договорів, однобоке висвітлення Позивачем обставин справи для створення штучно негативної репутації Відповідача як недобросовісного набувача, а також наявність відповідальності працівників банку перед банком як Позивачем за свої дії, що призвели до настання комерційних ризиків банку, вважаємо позов необгрунтованим та враховуючи все викладене вище та відповідно до ст. ст. 43, 83, 178 ЦПК України.

Явка в судове засідання

Сторони та їх представники повідомлені належним чином, про час місце та дату судового засідання, про те в судове засідання не з`явились, що не заважає розгляду апеляційної скарги у відповідності до вимог ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Позиція апеляційного суду

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України, - суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, - судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ст. 2 ЦПК України).

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 21.09.2022 року на підставі Заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування №1123380/095 від 21.09.2022 року ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «МТБ БАНК» Мікуліній Тетяні було відкрито поточний рахунок у форматі IBAN: НОМЕР_1 в іноземній валюті евро, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки.

До поточного рахунку на ім`я відповідача було випущено платіжну картку міжнародної системи Visa International:Visa Classik Debit Quick Classik № НОМЕР_2 . Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку.

Звертаючись до суду з позовом, позивач посилаєтться на те, що 21.09.2022 року та 23.09.2022 року на рахунок відповідача були помилково зараховані грошові кошти на загальну суму 6 132,58 євро (замість правильної загальної суми коштів 61,32 євро) за двома операціями переказу коштів з-за кордону на загальну суму 253 354,37 малагасійських аріарі (MGA) з конвертацією цих коштів в євро. Отже, різниця між 6 132,58 євро та 61,32 євро, яка становить 6 071,26 євро, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем. У подальшому відповідачем здійснювалися видаткові платіжні операції понад суму залишку власних коштів на рахунку, що призвело до виникнення суми неповернутого боргу відповідача у розмірі 6 353,16 євро у вигляді технічного (несанкціонованого) овердрафту по рахунку.

Так, AT «ПУМБ» та ПАТ «МТБ БАНК» є учасниками Міжнародної платіжної системи Visa International, яка внесена до реєстру платіжної інфраструктури, що ведеться Національним банком України, та відповідно до закону, нормативно-правових актів Національного банку України та правил платіжної системи має право здійснювати діяльність в Україні.

Відповідно до Закону України «Про платіжні послуги» строки виконання платіжних операцій у платіжних системах встановлюються правилами платіжних систем, але не можуть перевищувати строків, визначених цим Законом (частина шоста статті 47); правилами платіжної системи встановлюється, зокрема, схема виконання платіжних операцій, що використовується для виконання платіжних операцій (частина 10 статті 71).

AT «ПУМБ», володіючи технологічними можливостями процесингового центру, надає ПАТ «МТБ БАНК», зокрема, послуги з випуску і обслуговування платіжних карток МПС Visa на підставі Генерального договору між AT «ПУМБ» та ПАТ «МТБ БАНК» №005/02-22 від 28.02.2022.

Отримання грошових коштів відповідачем за переказами з-за кордону у валюті малагасійський аріарі (MGA) здійснювалося за процедурою «Visa Fast Funds» (у перекладі на державну мову - «Віза Швидкі Гроші») відповідно до правил МПС Visa.

Переказ за процедурою «Visa Fast Funds» передбачає необхідність зарахування коштів держателям платіжних карток протягом не більше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу.

Отже, відповідно до правил МПС Visa, при ініціюванні кожного переказу з-за кордону у малагасійських аріарі (MGA) на рахунок відповідача, з використанням реквізитів платіжної картки МПС Visa, за таким переказом банком повинна бути забезпечена доступність коштів на рахунку отримувача (відповідача) не пізніше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу, тобто до їх фактичного отримання від МПС Visa. Відповідно, банк повинен здійснити розрахунок грошової суми, на яку необхідно збільшити доступність коштів на рахунку, до фактичного надходження до банку коштів від МПС Visa за переказом.

По усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру AT «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу.

Помилка в розрахунках була обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі за текстом - Програма ІТМ), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру AT «ПУМБ», було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими.

Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані.

Наявність вищевказаної помилки в Програмі ІТМ, що використовується AT «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA, LLC (далі за текстом - Euronet) та підтримується нею, підтверджується листом компанії Euronet.

Таким чином, внаслідок помилки в Програмі ІТМ, яка полягає у неправильно визначеному «параметрі експоненти», за двома переказами, що були зараховані на рахунок відповідача, за базу розрахунку при їх конвертації у валюту рахунку (євро) було використано загальну суму у валюті малагасійський аріарі, збільшену в 100 разів, а саме: 25 335 437,00 MGA (двадцять п`ять мільйонів триста тридцять п`ять тисяч чотириста тридцять сім малагасійських аріарі нуль сантимів) замість дійсної загальної суми переказів 253 354,37 MGA (двісті п ятдесят три тисячі триста п`ятдесят чотири малагасійських аріарі тридцять сім сантимів).

Крім того, згідно з інформацією, наведеною МПС Visa у своєму листі-відповіді від 02.02.2023 на спільний лист - запит АТ «ПУМБ» та ПАТ «МТБ Банк» (Додаток 13) щодо реквізитів платіжних операції з переказу коштів з використанням платіжних інструментів (платіжних карток) Visa International у валюті малагасійський аріарі (MGA), що були виконані з конвертацією у валюту розрахунку з МПС Visa International (USD).

Наведені дані, отримані від МПС Visa, достеменно підтверджують, що два перекази з використанням реквізитів платіжної картки відповідача № НОМЕР_2 були ініційовані платником 21.09.2022 року та 23.09.2022 року на загальну суму 253 354,37 MGA, а не на загальну суму 25 335 437,00 MGA, що є помилковою. Використання помилкових розмірів по двом переказам на загальну суму 25 335 437,00 MGA при розрахунку сум до зарахування на рахунок отримувача (відповідача) підтверджується Випискою по рахунку.

Крім того, від МПС Visa ПАТ «МТБ БАНК» за цими двома переказами отримано загалом лише 61,32 доларів США, що значно менше загальної суми 6 132,58 євро, яка була зарахована на рахунок відповідача за цими переказами внаслідок рахункової помилки.

Також отримання відповідачем грошових коштів у розмірі 6 071,26 євро (різниця між 6 132,58 євро та 61,36 євро) без достатніх правових підстав внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру AT «ПУМБ» підтверджується випискою по рахунку № НОМЕР_3 (номер банківської платіжної картки Visa Classic Debit НОМЕР_2 ); листом компанії Euronet, якою поставлено AT «ПУМБ» та підтримується Програма ІТМ, що забезпечує управління транзакціями з платіжними картками; листом МПС Visa від 02.02.23 року.

Згідно з випискою по рахунку відповідача після помилкового зарахування грошових коштів на рахунок відповідача, ним здійснювалися видаткові операції.

Після виявлення помилкового зарахування грошових коштів на рахунки отримувачів у стократному розмірі від ініційованої суми переказів та здійснення отримувачами видаткових операцій понад суму залишку власних коштів на рахунку, ПАТ «МТБ БАНК» було здійснено корегування помилкового зарахування коштів по операціям у валюті малагасійський аріарі (MGA), у тому числі щодо рахунку відповідача, на якому 11.10.2022 року утворилась заборгованість за технічним (несанкціонованим) овердрафтом у розмірі 6 353,16 євро, що підтверджується випискою по рахунку відповідача.

Листом від 21.10.2022 року за вих. № 01/711-ОІ/ОВЗО ПАТ «МТБ БАНК» з метою досудового врегулювання спору направило відповідачу вимогу про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом.

27.10.2022 року між ПАТ «МТБ Банк» та AT «ПУМБ» укладено Договір про відступлення права вимоги № 005/10-2022.

Згідно з цим договором до Нового кредитора (позивача) переходять Права вимоги Первісного кредитора (ПАТ «МТБ БАНК») в обсязі і на умовах, що існують на П момент переходу цих прав (п. 1.2 Договору про відступлення права вимоги).

27.10.2022 АТ «ПУМБ» (новий кредитор) сплатив ПАТ «МТБ БАНК» (первісному кредитору) ціну прав вимог згідно з умовами, викладеними у розділі 2 Договору про відступлення права вимоги.

Згідно з Реєстром боржників, що є невід`ємною частиною Договору про відступлення права вимоги (№ з/п 46) ПАТ «МТБ БАНК» (первісний кредитор) відступив АТ «ПУМБ» (новому кредитору) права вимоги заборгованості у розмірі 6 353,16 євро до Боржника (відповідача) ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_4 ).

Листом від 31.10.2022 року за вих. № 01/802-01/ОВ30 ПАТ «МТБ БАНК» сповістило відповідача про укладання з АТ «ПУМБ» Договору про відступлення права вимоги, внаслідок чого права вимоги щодо відшкодування заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом за рахунком ОСОБА_1 відступлені до АТ «ПУМБ», як до нового кредитора, та необхідності погашення заборгованості у розмірі 6 353,16 євро на користь нового кредитора.

Таким чином доводи апеляційної скарги в цій частині є необгрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 1068 ЦК України Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунку або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунку грошові кошти в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом.

Відповідно до п. 1.1 публічної частини Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування ПАТ «МТБ БАНК», несанкціонований (технічний) овердрафт - несанкціоноване перевищення видаткового ліміту за поточним рахунком з використанням електронних платіжних засобів, який виник під час здійснення платіжних операцій з використанням платіжної карти.

Згідно з п. 3.3 Договору при виникненні технічного (несанкціонованого) овердрафту на рахунках та/або технічного (несанкціонованого) перевищення ліміту овердрафта на рахунку, Держатель зобов`язується відшкодувати Банку суму заборгованості та нараховані проценти на суму заборгованості відповідно до чинних, на дату відшкодування, Тарифів Банку, до 15 (п`ятнадцятого) числа місяця, наступного за місяцем виникнення технічного (несанкціонованого) овердрафту на рахунках та/або технічного (несанкціонованого) перевищення ліміту овердрафта на рахунку.

Оскільки після виявлення помилки щодо безпідставного зарахування коштів на рахунок відповідача у стократному розмірі від ініційованих сум переказів та здійснення відповідачем видаткових операцій понад суму залишку власних коштів на рахунку ПАТ «МТБ БАНК» було здійснено корегування сум по рахунку, у зв`язку з чим 11.10.2022 виник несанкціонований (технічний) овердрафт у розмірі 6 353,16 евро, що є майном, набутим відповідачем без достатньої правової підстави і право вимоги щодо якого було відступлено на користь нового кредитора - АТ «ПУМБ».

Відповідно до ст. 512 ЦК України однією з підстав заміни кредитора є відступлення права вимоги.

Статтею 517 ЦК України встановлено, що первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення.

Позивачем надається суду Договір про відступлення права вимоги з усіма супутніми документами, що підтверджують набуття ним прав нового кредитора до відповідача.

Відповідно до дійсних обставин справи та відповідних їм правових відносин на рахунок відповідача були помилково зараховані грошові кошти за переказами у стократному розмірі від ініційованих сум операцій, а у подальшому відповідачем за рахунком було здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти ПАТ «МТБ БАНК», незважаючи на направлені останнім вимоги про повернення безпідставно набутого майна та повідомлення про відступлення права вимоги на користь AT «ПУМБ».

Отже, помилкове зарахування коштів на рахунок відповідача у більшій сумі та подальше їх використання призвело до виникнення боргу в розмірі 6 353,16 евро, ці грошові кошти були набуті відповідачем не на підставі норм закону чи умов Договору, а без достатньої правової підстави, тому підлягають поверненню згідно із ст. 1212 ЦК України, що узгоджується з висновком Верховного Суду у постанові від 26.05.2021 року, справа № 202/7994/17-ц.

Згідно із статтею 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 цього Кодексу застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі N 922/3412/17 (провадження N12-182rcl8) та від 13.02.2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження N 14-32цс19).

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом,- іншими правовими актами чи правочином. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду: від 23.01.2020 року у справі № 910/3395/19; від 23.04.2019 у справі № 918/47/18; від 01.04.2019 у справі № 904/2444/18.

Сутність зобов`язання із набуття майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі (постанови Верховного Суду: від 08.09.2021 у справі №201/6498/20; від 08.09.2021 у справі № 206/2212/18; від 28.01.2020 у справі №910/16664/18; від 06.03.2019 у справі № 910/1531/18).

Верховний Суд у постанові від 12.12.2019 у справі № 904/5330/18 також зазначив, що встановлення відсутності зобов`язань, які б виникали з правочинів чи інших передбачених законом актів, як на час перерахування коштів, так і на час розгляду справи, свідчить про безпідставність утримання таких коштів та можливість використання правового механізму, установленого статтею 1212 Цивільного кодексу України. У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору.

Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 912/2601/19 та постанові Верховного Суду від 26.05.2021 року у справі № 202/7994/17-ц.

Як встановлено в судовому засіданні та доведено зібраними по справі доказами, відповідачем грошові кошти не повернуті, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги Банку підлягають задоволенню в повному обсязі й з відповідача на користь Банку підлягає стягненню заборгованість за Договором на загальну суму 6 353,16 євро.

Судова колегія погоджується з проаналізованими судом першої інстанції в сукупності дослідженими доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку, що стороною відповідача не доведено тих обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, а тому заявлені вимоги задоволенню не підлягають.

Доводи апеляційної скарги фактично зводяться до незгоди з оскаржуваним рішенням та посилання які містяться не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

При цьому, доводи апеляційного суду про те, що до спірних правовідносин не можуть бути застосовані норми статті 1212 ЦК України, оскільки такі правовідносини є договорними, не заслуговують на увагу, оскільки несанкціонований овердрафт, який виник у зв`язку із помилковим зарахуванням коштів на рахунок ОСОБА_1 , є заборгованістю відповідача перед банком, що не була обумовлена договором. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок банка поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Що узгоджується із висновком Верховного суду у справі №183/5849/23 постанова від 15.04.2024.

З урахуванням того, що висновки суду є достатньої аргументованими, при цьому колегія суддів враховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі "Руїз Торія проти Іспанії", §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (§ 2 рішення у справі "Хірвісаарі проти Фінляндії"). Не заслуговують на увагу посилання в апеляційній скарзі на неналежну оцінку судом доказів по справі, оскільки, відповідно до положень ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів; жоден доказ не має для суду заздалегідь встановленої сили; суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. А не зазначення в мотивувальній частині рішення мотивів, з яких суд бере до уваги або відхиляє докази, відповідно до положень ст. 376 ЦПК України, не може бути підставою для скасування чи зміни рішення суду, якщо справа вирішена по суті правильно.

Суд першої інстанції забезпечив повний та всебічний розгляд справи на основі наданих сторонами доказів, оскаржуване рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції по суті вирішення указаного позову та не дають підстав вважати, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, про що зазначає у апеляційній скарзі скаржник.

З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Докази та обставини, ні які посилається скаржник в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідження та встановленні судом дотримані норми матеріального і процесуального права.

На підставі наведеного, висновки суду першої інстанції є обґрунтованими та узгоджуються з матеріалами справи, при встановленні зазначених фактів судом не було порушено норм цивільного процесуального законодавства й правильно застосовано норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги, матеріали справи та зміст оскаржуваного судового рішення, не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які передбачені нормами ЦПК України як підстави для скасування рішень.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Наведені скаржником в апеляційній скарзі доводи не можуть бути прийняті до уваги, оскільки зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх переоцінці та особистого тлумачення скаржником норм процесуального закону.

З огляду на наведене вбачається, що судом з дотриманням вимог ст. ст. 89,263 ЦПК України дана належна оцінка доказам по справі, вірно встановлений характер спірних правовідносин і обґрунтовано зроблено висновок про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі вищенаведеного, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням вимог закону і підстав для його скасування не вбачається.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вищезазначеного колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргуОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 червня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 01 жовтня 2024року.

Головуючий суддя В.В. Кострицький

Судді М.В. Назарова

Ю.П. Лозко