Справа № 309/4144/24
Провадження № 2/309/1082/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Ткач О.О.

з участю секретаря судового засідання Гелетей Д.В.

позивачки ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Хуст у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги вмотивовані тим, що 20 грудня 2014 року між нею та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб виконавчим комітетом Нижньоселищенської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом № 25. Від шлюбу у сторін народилися двоє дітей: донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Діти знаходяться на спільному утриманні сторін. Причиною розірвання шлюбу є те, що спільне життя із відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та обов`язки з ведення спільного господарства та в подальшому на виховання дітей, постійні суперечки та розбіжності у поглядах на життя. Шлюбні відносини сторін припинені більше року. Позивачка переконана, що подальше збереження шлюбу не можливе та суперечитиме її інтересам. Враховуючи вищевикладене, просить суд шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований виконавчим комітетом Нижньоселищенської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №25, розірвати; після розірвання шлюбу залишити її прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідно ч.2-6 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема те, що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, які згідно ч.3 ст.274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи та за наявними у справі матеріалами.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала повністю, зазначила, що твердо бажає розірвати шлюб, у зв`язку з чим просить терміну для примирення не надавати. Вказала на те, що вона категорично заперечує проти збереження шлюбу.

На виконання ухвали про відкриття провадження у справі відповідачем подано заяву, згідно якої ОСОБА_2 проти розірвання шлюбу заперечує та просить суд надати їм строк на примирення 6 місяців.

Заслухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про надання строку для примирення, у зв`язку з наступним.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 30 травня 2017 року, що стверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 , актовий запис №88, видане Хустським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Закарпатській області за актовим записом №88.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 19 травня 2020 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 20 квітня 2015 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Зважаючи на те, що позивачка категорично заперечує можливість спільного життя з відповідачем та примирення вважає неможливим, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання часу для примирення сторін, оскільки таке суперечитиме інтересам позивачки та моральним засадам.

За таких обставин, у задоволенні клопотання відповідача про надання строку для примирення сторін у справі слід відмовити.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивачка скористалася даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має наміру зберігати шлюб з відповідачем. Суд вважає, що причини, що спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до положень ч.1 ст.110, ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя та суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, сім`я розпалася та існує лише формально.

При таких обставинах позовні вимоги є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя й збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, яка наполягає на розірванні шлюбу, тому позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню понесені нею витрати по сплаті судового збору в сумі 1211,20 гривень.

Керуючись ст.ст. 24, 56, 110, 112,113 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 81, 247, 263-265,274-279, 280, 141 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про надання строку для примирення відмовити.

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстровано 20 грудня 2014 року у виконавчому комітеті Нижньоселищенської сільської ради за актовим записом №25 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки ОСОБА_1 залишити « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканця АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканки АДРЕСА_1 , витрати по сплаті судового збору в сумі 1211 /однієї тисячі двісті одинадцять / гривень 20 /двадцять/ копійок.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Ткач О.О.