Справа № 167/542/24
Номер провадження 2/167/238/24
У Х В А Л А

02 жовтня 2024 року м. Рожище

Рожищенський районний суд Волинської області у складі:

головуючого судді Гармай І. Т.,

з участю:

секретаря судового засідання Ісакової Н. Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому підготовчому засіданні в залі Рожищенського районного суду Волинської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним та поновлення права власності

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним та поновлення права власності.

Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 06 червня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_2 відмовився від частини позовних вимог до відповідача ОСОБА_3 , а саме: про поновлення права власності ОСОБА_1 на нерухоме майно, зокрема на частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок, загальною площею 99,9 кв.м, житловою площею 53,5 кв.м, зазначеному у плані літерою А-І; на господарські та побутові будівлі та споруди: прибудову (а), прибудову (а1), ганок (а2), ганок (а3), сарай (Б-1), погріб з шийкою (Г), гараж (г), вбиральня (В), огорожа (№1), що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та на частку у праві спільної часткової власності земельної ділянки, площею 0,1508 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :01:004:0010, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Поруч з цим, 05 вересня 2024 року представник позивача ОСОБА_2 подав суду клопотання в якому просить залучити до участі у справі як співвідповідача ОСОБА_5 та уточнює позовні вимоги, виклавши п. 2 позовної заяви у такій редакції:

- витребувати від ОСОБА_5 в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 нерухоме майно, а саме: частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок, загальною площею 99,9 кв.м, житловою площею 53,5 кв.м, зазначеному у плані літерою А-І; на господарські та побутові будівлі та споруди: прибудову (а), прибудову (а1), ганок (а2), ганок (а3), сарай (Б-1), погріб з шийкою (Г), гараж (г), вбиральня (В), огорожа (№1), що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та частку у праві спільної часткової власності земельної ділянки, площею 0,1508 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :01:004:0010, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

В клопотанні покликається на те, що відповідач дізнавшись про підготовку нею документів для подачі позову 31 травня 2024 року здійснила перереєстрацію права власності на спірне майно на свого чоловіка ОСОБА_5 за договором дарування для створення перешкод позивачу у реалізації її прав.

Позивач та представник позивача в підготовчому засіданні просили прийняти відмову від частини позовних вимог та підтримали клопотання про залучення співвідповідача та про уточнення позовних вимог. Представник позивача наголосив, що про відчуження спірного майна ОСОБА_5 та реєстрацію права власності за ним, стороні позивача стало відомо лише після подання цього позову та отримання відзиву на позовну заяву. Таким чином, для ефективного захисту порушеного права позивача виникла необхідність заміни однієї позовної вимоги іншою.

Відповідач ОСОБА_3 та представник відповідача ОСОБА_4 в підготовчому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання представника позивача про відмову від частини позовних вимог та про залучення співвідповідача, щодо прийняття до розгляду заяви про уточнення позовних вимог покладались на розсуд суду.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши клопотання справи, доходить такого висновку.

Щодо вирішення клопотання про відмову від частини позовних вимог.

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Особа, яка бере участь у справі розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно з п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом. Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

З урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства, беручи до уваги встановлені обставини та наведені норми закону, а також те, що клопотання представника позивача ОСОБА_2 не суперечить закону і не порушує нічиїх прав, свобод та інтересів, суд вважає за необхідне прийняти відмову представника позивача від частини позовних вимог та закрити провадження по справі в цій частині.

Щодо клопотання про залучення у справі співвідповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Частиною 4 ст. 51 ЦПК України визначено, що про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 385468663, сформованого 04 липня 2024 року встановлено, що на підставі договору дарування від 31 травня 2024 року ОСОБА_5 є власником частки житлового будинку з надвірними спорудами та частки земельної ділянки кадастровий номер :01:004:0010, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Захист прав та інтересів особи реалізують за допомогою широких процесуальних гарантій, а незалучення кого-небудь з цих осіб до розгляду справи, інтересів яких стосується цей спір, позбавляє їх можливості скористатися для захисту своїх прав та свобод процесуальними правами та гарантіями.

Враховуючи те, що відповідно до закону саме позивачу належить право звертатися до суду за захистом своїх порушених прав, беручи до уваги предмет спору, заявлені вимоги і наявні у матеріалах справи докази, з метою повноти встановлення фактичних обставин справи та для забезпечення можливості винесення об`єктивного рішення, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі як співвідповідача ОСОБА_5 .

Щодо клопотання про уточнення позовних вимог позивачем, суд зазначає таке.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у ст. 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як вбачається з клопотання про уточнення позовних вимог позивачем шляхом уточнення позовних вимог замінено одну позовну вимогу іншою, доповнивши при цьому позов новими обставинами у відповідній частині при збереженні в ньому первісних обставин.

На переконання суду, такі вимоги не є новими вимогами, оскільки підстава їх виникнення є єдиною та незмінною, а мета позовних вимог захист порушеного права власності позивача не змінилася.

Враховуючи вищевикладене, а також зміст раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, суд розцінює відповідне клопотання позивача як зміну предмета позову (яка полягає у зміні вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача).

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне прийняти клопотання позивача про зміну предмета позову у цій справі.

Керуючись ст. 49, 51, 260, 261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Прийняти відмову позивача ОСОБА_1 від позовної вимоги про поновлення права власності ОСОБА_1 на нерухоме майно, а саме на частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок, загальною площею 99,9 кв.м, житловою площею 53,5 кв.м, зазначеному у плані літерою А-І; на господарські та побутові будівлі та споруди: прибудову (а), прибудову (а1), ганок (а2), ганок (а3), сарай (Б-1), погріб з шийкою (Г), гараж (г), вбиральня (В), огорожа (№1), що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та на частку у праві спільної часткової власності земельної ділянки, площею 0,1508 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :01:004:0010, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ..

Провадження у справі в частині позовної вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поновлення права власності ОСОБА_1 на нерухоме майно, а саме на частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок, загальною площею 99,9 кв.м, житловою площею 53,5 кв.м, зазначеному у плані літерою А-І; на господарські та побутові будівлі та споруди: прибудову (а), прибудову (а1), ганок (а2), ганок (а3), сарай (Б-1), погріб з шийкою (Г), гараж (г), вбиральня (В), огорожа (№1), що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та на частку у праві спільної часткової власності земельної ділянки, площею 0,1508 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :01:004:0010, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 - закрити.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення співвідповідача задовольнити.

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, як співвідповідача ОСОБА_5 .

Прийняти клопотання позивача ОСОБА_1 про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним - до спільного розгляду.

Направити співвідповідачу - ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 . копію даної ухвали, копію позовної заяви з доданими до неї копіями документів, копію клопотання про уточнення позовних вимог.

Визначити співвідповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з урахуванням заяви про зміну предмета позову. У зазначений строк співвідповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву з урахуванням заяви про зміну предмета позову, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду).

Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів співвідповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

У разі ненадання співвідповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що вона має право надати відзив на змінені позовні вимоги у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І. Т. Гармай