Справа №173/264/24
Провадження №2/173/400/2024
У Х В А Л А

іменем України

29 січня 2024 р. м. Верхньодніпровськ

Суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Петрюк Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Верхньодніпровської районної державної адміністрації, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин ,-

ВСТАНОВИВ:

24.01.2024 року до суду надійшла позовна заява від ОСОБА_1 , до відповідача, Верхньодніпровської районної державної адміністрації, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин.

Подана заява не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а саме:

Відповідно до п. 2, 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України - Позовна заява повинна містити: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

Так відповідачем у справі визначена Верхньодніпровська районна державна адміністрація, яка згідно витягу з Єдиного Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань на даний час перебуває в стані припинення і не може бути відповідачем за позовом. Крім того в поданій заяві позивачем не зазначено зміст позовних вимог саме до даного відповідача.

В свою чергу до участі у розгляді справи не залучений ні батько загиблого, ні Міністерство оборони України, для яких ухвалене у справі рішення буде створювати права та обов`язки.

Як на тому наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17 майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Подібна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Цивільним процесуальним кодексом України.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України - Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі вищевикладеного існують підстави для залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві строку, який не перевищує десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення встановлених судом недоліків, а саме: привести позовну заяву у відповідність до вимог, визначених ст. 175-177 ЦПК України, правильно визначити відповідачів у справі, або обґрунтувати зміст позовних вимог до відповідача, зазначеного в позовній заяві.

У випадку не усунення вказаних недоліків протягом встановленого строку позовна заява у відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатись неподаною та повернена позивачеві.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Верхньодніпровської районної державної адміністрації, третя особа. що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин залишити без руху та надати позивачеві, ОСОБА_1 строк який не перевищує десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних судом недоліків, а саме: привести позовну заяву у відповідність до вимог, визначених ст. 174-175 ЦПК України, а саме: правильно визначити відповідачів у справі, або обґрунтувати зміст позовних вимог до відповідача, зазначеного в позовній заяві.

Позовну заяву з усуненими недоліками надати суду у кількості примірників відповідно до кількості учасників розгляд справи.

У випадку невиконання зазначених вимог до вказаного строку позовна заява буде повернена позивачу як не подана.

Ухвала набирає чинності з моменту її складання та оскарженню окремо від рішення не підлягає.

Ухвалу складено 29.01.2024 року.

Суддя Петрюк Т.М.