Справа № 752/7574/24
Провадження № 2/752/4437/24
У Х В А Л А

Іменем України

24 вересня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Слободянюк А.В., за участю секретаря судового засідання Крушельницької Д.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація) в Україні, про відшкодування завданої моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація) в Україні, про відшкодування завданої моральної шкоди.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 15 квітня 2024 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 08 травня 2024.

23 квітня 2024 року на офіційному сайті Голосіївського районного суду міста Києва розміщено оголошення про розгляд справи № 752/7574/24 за позовом ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація) в Україні, про відшкодування завданої моральної шкоди та повідомлено, що підготовче засідання у даній справі призначено на 08 травня 2024 року на 10-30 год.

07 травня 2024 року позивач ОСОБА_1 подав заяву про розгляд справи, призначеної до розгляду на 08 травня 2024 року, без його участі.

08 травня 2024 року учасники справи у судове засідання не з`явилися, розгляд справи відкладено на 09 липня 2024 року на 10-00 год.

08 травня 2024 року на офіційному сайті Голосіївського районного суду міста Києва розміщено оголошення про розгляд справи № 752/7574/24 за позовом ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація) в Україні, про відшкодування завданої моральної шкоди та повідомлено, що підготовче засідання у даній справі призначено на 09 липня 2024 року на 10-00 год.

18 травня 2024 року позивач ОСОБА_1 подав заяву про проведення підготовчого засідання, призначеного на 09 липня 2024 року, без участі позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

09 липня 2024 року учасники справи у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 09 липня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 24 вересня 2024 року о 10-30 годині, встановлено загальний порядок дослідження доказів у справі.

15 липня 2024 року на офіційному сайті Голосіївського районного суду міста Києва розміщено оголошення про розгляд справи № 752/7574/24 за позовом ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація) в Україні, про відшкодування завданої моральної шкоди та повідомлено, що судове засідання у даній справі призначено на 24 вересня 2024 року на 10-30 год.

В судове засідання сторони не з`явились, від позивача надійшла заява через підсистему ЄСІТС "Електронний суд", в якій він повідомляє, що у зв`язку із необхідністю долучення нових доказів, зміни предмету позову та проведення нової справи в порядку спрощеного провадження, керуючись ст. ст. 46,47 ЦПК України що регулюють питання закриття справи та зміни позовних вимог, а також Законом України "Про доступ до судових рішень", щодо обгрунтування потреби в нових доказах, просив закрити справу №752/7574/24, провадження №2/752/4437/24 та провадження 2-во/752/110/24 з метою долучення нових доказів та зміни предмету позову. Відкрити нову справу для розгляду його позову в порядку спрощеного провадження. Додав нову редакцію позовної заяви з додатками.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи, позовну заяву в новій редакції, приходить до наступних висновків.

Так, позивачем подано до суду позов, у якому заявлено вимогу стягнути з держави Російська Федерація на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 780 000 000 гривень.

У свою чергу у позовній заяві в новій редакції позивач просить суд: визнати порушення його прав на життя, фізичну недоторканність та захист від тортур, гарантовані Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, у зв`язку із діями Російської Федерації та її військових структур; стягнути з Російської Федерації компенсацію моральної шкоди у розмірі 7,8 мільярда гровень з урахуванням довготривалих наслідків для його фізичного та психологічного здоров`я, підтверджених медичними висновками.

В позовній заяві наводить нові обставини, якими обгрунтовує позовні вимоги, а саме щодо самовільного залишення поля бою та відмови діяти зброєю, а також щодо пояснень свідків, додає нові докази.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами загального позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається до закінчення підготовчого засідання. Разом з тим, ухвалою суду від 09 липня 2024 року підготовче провадження було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Наведене означає, що право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог та на зміну підстав або предмету позову є безумовним правом позивача, яке може бути реалізоване у встановленими процесуальним законом порядку та строки.

Аналіз змісту статей 49, 175, 176 ЦПК України в їх сукупності дає підстави для висновку, що збільшення (зменшення) розміру позовних вимог полягає у збільшенні (зменшенні) розміру заявлених вимог у грошовому виразі (суми, яка стягується чи оспорюється), а зміна предмету позову - це зміна матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретно визначеної позивачем позовної вимоги позивач замість способу захисту прав який був заявлений при подачі позову, виявить бажання скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував і первісні вимоги.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України і відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання. Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, наявні правові підстави для відмови в задоволенні такого клопотання. Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

В даному випадку, за змістом поданої до суду нової редакції позовної заяви, позивач фактично подав нову редакцію позову, додавши одну позовну вимогу, яка змінює одночасно предмет і підстави позову, по суті є новими вимогами, а також у такій редакції позову викладені зовсім нові обставини, якими позивач обґрунтовує свої нові вимоги та зазначає докази, що підтверджують вже нові обставини.

Отже, враховуючи те, що нова редакція позовної заяви надійшла до суду після закінчення підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті, та оскільки за своїм змістом у заяві викладено вимогу, яка за своєю суттю змінює в цілому підстави та предмет первісного позову, оскільки заявлена нова додаткова позовна вимога з інших підстав, що є недопустимим відповідно вимог статті 49 ЦПК України та свідчить про подання позивачем нової позовної заяви з визначенням іншого способу захисту в частині вимог немайнового характеру та доведення заявлених вимог шляхом подання нових доказів, - суд прийшов до висновку, що в прийнятті нової редакції позовної заяви у зв`язку із порушенням стороною позивача вимог ч.3 ст. 49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни предмету і підстав позову, - слід відмовити та повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись 49, 126, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Відмовити у прийнятті до розгляду нової редакції позовної заяви від 23 вересня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація) в Україні, про відшкодування завданої моральної шкоди.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду безпосередньо.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя А.В. Слободянюк