Провадження №: 2-з/755/302/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" жовтня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого - судді Гаврилової О.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву відповідача ОСОБА_1 про застосування заходів зустрічного забезпечення, подану представником - адвокатом Балаєвою Л.А. в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсними договорів та свідоцтв про право на спадщину, скасування записів про державну реєстрацію, витребування безпідставно набутого майна та стягнення коштів в рахунок відшкодування вартості майна за недійсними правочинами, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсними договорів та свідоцтв про право на спадщину, скасування записів про державну реєстрацію, витребування безпідставно набутого майна та стягнення коштів в рахунок відшкодування вартості майна за недійсними правочинами.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2021 року задоволено заяву ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви.

Вжиті заходи забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на 373/1000 часток земельної ділянки загальною площею 0,0607 га, кадастровий номер :66:661:0005, цільове призначення: для індивідуального садівництва, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0;

- накладення арешту на 373/1000 часток садового будинку загальною площею 788,7 кв.м., житловою площею: 248.3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0;

- заборони державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії направлені на зміну власника майна щодо наступного нерухомого майна: 373/1000 часток земельної ділянки загальною площею 0,0607 га, кадастровий номер :66:661:0005, цільове призначення: для індивідуального садівництва, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0 та 373/1000 часток садового будинку загальною площею 788,7 кв.м., житловою площею: 248.3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0.

20 вересня 2024 року представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Балаєвою Л.А. подано до суду через систему «Електронний суд» заяву про застосування заходів зустрічного забезпечення, яка передана в провадження судді Гаврилової О.В. 30 вересня 2024 року.

В заяві про застосування заходів зустрічного забезпечення відповідач просить суд у зв`язку із застосуванням судом заходів забезпечення позову в справі №:755/17258/21, застосувати зустрічне забезпечення позову в справі №755/18150/21 в розмірі 240 732,00 грн задля забезпечення покриття збитків відповідача та для того, щоб спір був вирішений по суті якомога швидше.

Заява про застосування заходів зустрічного забезпечення обґрунтована тим, що будинок знаходиться під арештом три роки і власник позбавлений майнових прав. За доводами поданої заяви, зловживання позивачем своїми правами та тривалий розгляд справи порушує майнові права відповідача та спричиняє йому збитки у вигляді несплаченого податку на нерухомість, непогашення боргів по кредитній картці, непогашення боргів за комунальні послуги та нарахування пені за несплачені послуги, нарахування процентів по несплачених кредитам. В заяві також зазначено, що відповідач через наявні у нього захворювання не має можливості працювати. При цьому, на будівництво побудованого до укладання шлюбу будинку відповідачем було отримано кредит, а після прийняття закону про оподаткування за обопільним рішенням колишнього подружжя 455/1000 будинку були продані задля виходу із несприятливої ситуації та сплаті податку на нерухомість. Через отриману травму відповідач втратив заробіток, витратив багато кредитних коштів на лікування, які стягуються на підставі судових рішень. Також відповідач зазначає, що діти колишнього подружжя з матір`ю проживають в будинку, який належить відповідачеві, він сплачує за дітей та колишню дружину комунальні платежі, за які наявна заборгованість та підписано договір про реструктуризацію. Реструктуризовану суму заборгованості за відповідач сплатить, хоча й не може проживати в будинку, яким йому належить, та змушений орендувати житло. Відповідачем в інтересах сім`ї було придбано оргтехніку та побутову техніку в кредит та з нього стягується заборгованість за рішенням суду. Крім того, на відповідача покладено 81 000,00 боргу за податками за зайві квадратні метри, сума яких за три роки збільшиться втричі та становитиме 240 000,00 грн. За час розгляду справи збільшились борги відповідача. Оскільки суд не може протидіяти затягуванню розгляду справи з боку позивача, а за час розгляду справи борги зростуть та будинок піде на погашення боргів перед податковою, відповідач просить виходячи з можливої суми оподаткування в розмірі 240 000,00 грн, застосувати зустрічне забезпечення в цьому ж розмірі. Враховуючи, що відповідач несе збитки, він просить застосувати заходи зустрічного забезпечення, оскільки дії позивача по затягуванню розгляду справи можуть зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові позивачу.

Згідно положень ч. 6 ст. 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

Суд, вивчивши доводи поданої заяви та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до положень ч. 1-3 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Предметом спору в справі є визнання недійсними договорів купівлі-продажу та свідоцтв про право на спадщину, скасування записів про державну реєстрацію права власності, витребування безпідставно набутого майна та стягнення коштів в рахунок відшкодування вартості майна за недійсними правочинами.

При постановленні судом ухвали про забезпечення позову за зверненням позивача суд не знайшов підстав для застосування зустрічного забезпечення за ініціативою суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п.1 та 2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

З точки зору ч.1 ст.154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Тобто, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України, згідно з якою суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Такої ж позиції дотримується і Верховний Суд, яка викладена в постанові в справі №753/2380/18-цз від 19 квітня 2019 року, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом.

За змістом ч. 4, 5 ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З матеріалів справи не вбачається, що спірне нерухоме майно: 373/1000 часток земельної ділянки загальною площею 0,0607 га, кадастровий номер :66:661:0005, цільове призначення: для індивідуального садівництва, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0; 373/1000 часток садового будинку загальною площею 788,7 кв.м., житловою площею: 248.3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0, вибуло з володіння та користування відповідача.

Вжиті судом заходи забезпечення позову жодним чином не обмежують прав відповідача, як власника, на володіння та користування майном. Отже доводи відповідача пор те, що він позбавлений майнових справ є безпідставними.

Суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки доказів на підтвердження обставин, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, не надано.

За матеріалами справи не встановлено, що вжите судом забезпечення позову про накладення арешту на майно та про заборону державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії направлені на зміну власника майна, будь-яким чином впливає або може вплинути на несплату відповідачем податку на нерухомість, як і на непогашення боргів по кредитних зобов`язаннях, як і на неможливість отримання ним доходу.

Якщо відповідач вважає, що позивач та діти незаконно проживають в спірному садовому будинку, він не позбавлений права звернутись до суду з відповідним позовом.

Також відповідач не позбавлений можливості у позовному провадженні ставити питання про стягнення оплачених ним комунальних платежів з осіб, за яких ним були оплачені комунальні послуги.

Враховуючи це та викладене вище, суд вважає безпідставними посилання заявника на те, що в разі невжиття судом заходів зустрічного забезпечення дії позивача по затягуванню розгляду справи можуть зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в задоволенні позовних вимог.

Крім того, суд зауважує, що всі викладені в заяві про застосування заходів зустрічного забезпечення доводи вже були наведені відповідачем в попередній заяві про застосування заходів зустрічного забезпечення, яка ухвалою суду від 09 вересня 2024 року залишена без задоволення.

Керуючись статтями 149, 150, 154, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

У задоволені заяви відповідача ОСОБА_1 про застосування заходів зустрічного забезпечення, поданої представником - адвокатом Балаєвою Л.А., - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки, встановлені ст. 354 ЦПК України.

Суддя: