Справа № 216/4229/23
провадження №2/216/573/24
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської
головуючого судді - Бутенко М. В.
секретаря - Кравець А.С.
без участі сторін та без застосування технічного запису
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до об*єднання співвласників багатоквартирного будинку "МАЙБУТНЄ" про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -
До Центрально-Міського райсуду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області подано позовну заяву ОСОБА_1 до об*єднання співвласників багатоквартирного будинку "МАЙБУТНЄ" про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.
Провадження у справі відкрито ухвалою судді від 03.07.2023 року.
Представник позивача адвокат Горбачевська І.П. в судове засідання 29.01.2024 року не з`явилася, подала суду заяву, у якій зазначила наступне: відповідач не скористався правом подати відзив на позовну заяву та не з`являється на судові засідання, які були призначені на 20 липня 2023 року, 14 вересня 2023 року, 2 листопада 2023 року, 6 грудня 2023 року, 29.01.2024 року, тому не заперечує проти заочного розгляду справи в порядку ст.ст. 280-283 ЦПК України. Просить суд задовольнити позовну заяву у повному обсязі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Представник відповідача об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "МАЙБУТНЄ" в жодне призначене судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в установлений судом строк не подав до суду відзиву на позовну заяву, та не подав жодної іншої заяви, у зв`язку з чим суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, та зі згоди представника позивача, що відповідає положенням ст. ст. 280-282 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , є власником квартири, яка знаходиться за адресом: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.
Затоплення сталося 09 жовтня 2022 року, про що 09 жовтня 2022 року було складено Акт про залиття кв. АДРЕСА_4 . Комісія у складі голови правління Шклярук О.В., членів комісії ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та сантехніка ОСОБА_4 склали зазначений акт про залиття квартири, в якому вказали, що на горищі (чердаку) вирізали крани на подачу центрального опалення і при включенні подачі води (запуску центрального опалення) затопило квартиру АДРЕСА_4 та додали до акту фото вирізаних кранів, що підтверджується копією акту про залиття.
В акті про залиття квартири зазначено «причиною пошкодження майна є те, що власники квартири не зразу відреагували на оголошення позивача фото 5,6» (з акту не зрозуміло хто писав оголошення, і яке відношення це оголошення має до залиття квартири). В оголошенні фото 5 зазначено, що 08.10.2022 року буде проводитись заповнення системи центрального опалення, спостерігайте за своєю системою.
Залиття почалося з горища будинку, на якому були зрізані крани на подачу центрального опалення, про що зазначено в акті про залиття квартири, а також видно з фото 1, 2, 3, 4 доданих до акту. Крім цього, на фото 6 є роздруковане повідомлення від правління ОСББ «Майбутнє», з якого вбачається, що на горищі будинку не було кранів, тому сталося залиття квартири, також перевірку наявності кранів проводили в середу і четвер, а саме 5 і 6 жовтня 2022 року, а запуск центрального опалення проводили 09 жовтня 2022 року, тобто через 3 дні після перевірки. Таким чином, відповідальність за залиття квартири повністю покладається на Відповідача, оскільки саме перед запуском центрального опалення 09.10.2022 року не було перевірено наявність кранів.
У зв`язку з залиттям квартири було пошкоджено: стелю, стіни, ламінат, люстру, ліжко, матрац, розмір завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири складає 37 202,65 грн., що підтверджується висновком експерта з питань будівельно-технічної експертизи №39-23 від 13 травня 2023 року та висновком експерта судово-товарознавчого дослідження № СЕ-3/57 від 16.06.2023 року, що підтверджується копіями висновків експертів.
Крім цього, позивачем були понесені витрати на проведення експертиз у сумі 8968,00 грн., а саме:
-За проведення будівельно-технічної експертизи сплачено 4000,00 грн., що підтверджується актом №1 приймання-передачі виконаних робіт від 22.05.2023 року та квитанцією про сплату експертизи від 08.05.2023 року;
-за проведення судово-товарознавчого дослідження сплачено 4968,00 грн., що підтверджується актом №СЕ-3/57 прийому-передачі наданих послуг від 16.06.2023 року та квитанцією про сплату експертизи від 13.06.2023 року.
Бездіяльність і невиконання ОСББ «Майбутнє» своїх функціональних обов`язків, збереження і утримання комунікацій будинку неналежним чином, неналежне технічне обслуговування систем центрального опалення будинку призвело до аварійної ситуації, залиття квартири і заподіяння позивачу майнової шкоди.
Частина 1 ст. 15 Цивільного кодексу України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ч.2 ст.15 ЦК України).
Послуги з утримання будинків та прибудинкової території надаються в порядку Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №150 від 10.08.2004 року «Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд», Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року «Про затвердження Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій».
Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил.
Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.
В акті про залиття квартири зазначені суперечливі відомості, а саме причиною залиття спочатку зазначають вирізані крани центрального опалення на горищі будинку, а потім, щоб зняти вину з ОСББ «Майбутнє» зазначають, що власники квартири не одразу відреагували на чиєсь повідомлення. Залиття почалося з горища, від якого власники квартир не мають ключів, перед запуском системи центрального опалення 08 жовтня 2022 року не було проведено огляд системи опалення, на наявність будь-яких пошкоджень, внаслідок чого сталося залиття квартири позивача, тому залиття квартири відбулося з вини ОСББ «Майбутнє», отже Відповідач повинен нести відповідальність за спричинення шкоди власникові квартири у будинку.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», аварія - це пошкодження інженерних мереж, обладнання або конструктивних елементів споруд, що виникла з техногенних або природних причин, які перешкоджають їх подальшій експлуатації відповідно до технічних умов; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.
Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Згідно вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Таким чином, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.
Відповідно до п. п. 1-2 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Під збитками розуміються витрати, пов`язані з виправленням пошкодженого майна, а в разі неможливості виправлення (втрати) - його дійсна вартість. Фактично збитки є грошовим виразом майнової шкоди.
Згідно з пунктом 14 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа-підприємець або юридична особа-суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.
У даному випадку ОСББ «Майбутнє» є управителем багатоквартирного будинку за адресом: АДРЕСА_2 , та саме на нього покладено обов`язки з забезпечення належного утримання та ремонту спільного майна багатоквартирного будинку, прибудинкової території цього будинку та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб співвласників будинку.
Пунктом 2, 2.1, 2.1.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 (надалі - Правила утримання будинків), передбачено, що технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів.
Основними завданнями загального огляду будинків є, зокрема перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період.
Також пунктом 1 частини четвертої статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.
За таких обставин ОСББ «Майбутнє» зобов`язано забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, зокрема, забезпечити, чи здійснити перевірку готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період.
Відповідно до п. 6 ст. 13 Закону України «Про судову експертизу» судові експерти мають право проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб.
Згідно з п. 1.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Мінюсту від 08.10.1998 №53/5, за дорученням юридичних і фізичних осіб виконуються експертні дослідження, що потребують спеціальних знань та використання методів криміналістики і судової експертизи. Результати експертних досліджень викладаються у письмових висновках експертних досліджень згідно з чинним законодавством України. На підтвердження завданої шкоди залиттям квартири, наявні висновки експертів.
Судом встановлено неправомірність дій відповідача, наявність вини останнього у спричиненій позивачу матеріальної шкоді, а також наявність безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між неправомірними діями відповідача та наслідками, які настали.
Вказаний розмір матеріального збитку відповідачем не спростовано. Суд вважає, що позивачем повністю доведено спричинення йому матеріальної шкоди та збитків внаслідок винних дій відповідача в сумі 37 202,65 грн.
Відповідно до п.2 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Витрати пов`язані з залученням експерта склали 4000,00 грн. та 4968,00 грн., що також підтверджено документально, які підлягають стягненню з відповідача.
Пунктом 1 частини 2 статті 141 ЦПК України передбачено, що у разі задоволення позову, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача.
У зв`язку із задоволенням позову, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача понесені при подачі позову судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073,60 грн.
До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Частиною першою статті 15 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.
Повноваження адвоката, як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", про що зазначено в частині четвертій статті 62 ЦПК України.
Відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру.
Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").
Розмір витрат на оплату правничої допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правничу допомогу Витрати на правничу допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правничої допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій тощо).
Згідно з ч. 3 ст. 133, ч. 2 ст. 137 ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу належать до витрат, пов`язаних з розглядом справи, і підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Згідно з положеннями частини першої та другої статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Стороною позивача підтверджено документально понесені судові витрати по оплаті витрат на правову допомогу у розмірі 3000,00 грн., які підлягають стягнення з відповідача.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 16, 22, 23, 1167, ЦК України, ст.ст. 2-5, 10-13, 19, 76-78, 81-82, 89, 131, 133, 137, 141, 258-259, 263-265, 268, 280-283, ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до об*єднання співвласників багатоквартирного будинку "МАЙБУТНЄ" про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: М.В. БУТЕНКО