КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 жовтня 2024року м. Київ

Унікальний номер справи № 361/2563/24

Головуючий у першій інстанції - Радзівіл А.Г.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/16402/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 липня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 липня 2024 року позов задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал Банк» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 16 січня 2021 року у розмірі 43779 грн. 79 коп. станом на 15 січня 2024 року. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал Банк» судовий збір в розмірі 3028 грн. 00 коп. (а.с. 83-89).

Не погодившись з рішенням суду, 05 вересня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Бабенко Ю.В.направила до суду апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» (а.с. 93-105).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 вересня 2024 року витребувано матеріали цивільної справи (а.с. 107).

17 вересня 2024 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 18 вересня 2024 року передана судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 липня 2024 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали (а.с. 112-113).

На виконання вимог ухвали апелянту слід було направити до Київського апеляційного суду заяву, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження та оригінал квитанції про сплату судового збору (а.с. 112-113).

30 вересня 2024 року до Київського апеляційного суду від представника ОСОБА_1 - адвоката Бабенко Ю.В. надійшла через систему «Електроннй суд» заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій остання на обґрунтування поважності причин пропуску строку зазначила, що офіс адвоката знаходиться на окупованій території (вул. Мічуріна, 41, смт. Куйбишеве, Пологівський р-н, Запорізька обл.). З моменту повномасштабного вторгнення адвокат перебуває в м. Запоріжжя, що знаходиться в зоні активних бойових дій та щоденних обстрілів, що вплинуло на можливість неналежного виконання адвокатом своїх обов`язків та дотримання процесуальних строків. Зазначає, що від постійних обстрілів страждає енергосистема регіону, постійні відключення світла, тривалі тривоги, після оголошення яких вже, як правило, погіршується або й зовсім зникає мобільний зв`язок та інтернет, що в свою чергу унеможливлює користування електронним судом та весь час відбуваються збої в його роботі. Також, Рада Судді України 02 березня 2022 року опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, де зазначила, що процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану. Тому введення в Україні режиму воєнного стану 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та подальше продовження режиму воєнного стану може бути об`єктивною та поважною причиною пропуску процесуальних строків (а.с. 116-117).

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів заявника щодо наявності поважних причин пропуску встановленого законом строку для звернення до суду з апеляційною скаргою на рішення суду.

Судом встановлено, що оскаржуване рішення було отримано представником апелянта 02 серпня 2024 року (а.с. 92, 104), при цьому, апеляційну скаргу було направлено через систему «Електронний суд» 05 вересня 2024 року (а.с. 93-103), тобто з пропуском строку тридцятиденного строку з дня отримання повного тексту рішення суду.

Апелянт ОСОБА_1 брав участь в розгляді справи судом першої інстанції через представника - адвоката Бабенко Ю.В., про що свідчать надані до суду першої інстанції письмові пояснення і докази, клопотання про розгляд справи за відсутності відповідача та його представника, а відтак був достеменно обізнаний про стан відомого йому судового провадження у цій справі (а.с. 50-51, 61-73, 76-81).

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Зазначені представником ОСОБА_1 - адвокатом Бабенко Ю.В. причини пропуску строку на апеляційне оскарження, а саме тривале відключення електроенергії у м. Запоріжжя через постійні обстріли не можуть бути визнані судом поважним причинами пропуску такого строку, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин, зокрема, актів про постійну відсутність світла в період з 02 серпня 2024 року по 02 вересня 2024 року за адресою проживання апелянта чи на робочому місці адвоката, або довідок від енергопостачальника щодо цілодобового відключення світла за вказаний період за адресою проживання чи робочого місця адвоката до суду не надано. При цьому, відсутність електропостачання має періодичний, тимчасовий характер, тому не може вважатися обставиною, яка унеможливлювала подачу апеляційної скарги у встановлений строк.

Посилання апелянта, як на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження на те, що на території України введено воєнний стан, що на думку апелянта, є поважною причиною для поновлення процесуальних строків, є необґрунтованими.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Така позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22).

При цьому, апелянт не навів жодних обставин, які були зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, що в свою чергу призвело до пропущення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Також, доказів тривалості технічного збою в роботі системи «Електронний суд» протягом тридцятиденного строку з дня отримання копії оскаржуваного рішення, представником ОСОБА_1 - адвокатом Бабенко Ю.В. до суду апеляційної інстанції не надано.

Крім того, зазначені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження, а саме робота в складних умовах воєнного стану, не можуть бути поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки вказані обставини не зупиняють процесуальних строків, а клопотання представника апелянта не містить обґрунтування, як саме вказані події завадили подати апеляційну скаргу у визначені законом строки.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_1 не був позбавлений можливості укласти угоду на представництво його інтересів в апеляційному суді з іншим адвокатом, за зареєстрованим місцем його проживання (м. Бровари, Київської області) з метою подання апеляційної скарги в строк, визначений законом.

Виходячи з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходженняапеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 3 ст. 358 ЦПК України).

Зважаючи на те, що наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані апеляційним судом неповажними, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Підстави пропуску строку оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання скарги. Виключно наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду України від 20 травня 2019 року у справі № 0818/4970/2012.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини й у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 8 листопада 2005 року.

Апелянтом не наведені обґрунтовані причини поважності пропуску строку апеляційного оскарження, що не залежали від волі заявника і дійсно були пов`язані з істотними перешкодами та труднощами, що об`єктивно ускладнювали можливість позивача (заявника) своєчасно звернутися до суду у визначений законом строк або аргументи, які б свідчили про дотримання ним такого строку.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, №15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне роз`яснити апелянту, що відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті апеляційного провадження у справі. Тому, з метою повернення сплаченої суми судового збору за подачу апеляційної скарги, особа, яка його сплатила, має подати відповідне клопотання.

Керуючись ст.ст. 354, ч. 4 ст. 357, ст. 358, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 липня 2024 року.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова