07.10.2024
Справа № 642/6300/24
Провадження № 2/642/1674/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Сисоєва Катерина Миколаївна, до ОСОБА_2 , третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

в с т а н о в и в:

До суду надійшла вказана позовна заява, в якій представник позивача просив встановити факт належності ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право власності на житловий будинок, видане районним житловим експлуатаційним об`єднанням Ленінського району виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів 02.06.1988, на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , виданого на ім`я ОСОБА_4 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження, судом встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, а тому дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно до ст. 4 ч.2 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1211.20 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, до позовної заяви додано квитанцію №3895-8926-3726-6727 від 09.07.2024 про сплату судового збору у сумі 605.60 грн. та квитанцію №4625-5727-3809-9409 від 30.09.2024 про сплату судового збору у сумі 605.60 грн.

В постанові КАС ВС від 27 червня 2024 року у справі № 440/18837/23 зазначено про обов`язок суду щодо перевірки факту зарахування судового збору.

Дані щодо підтвердження оплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до автоматизованої системи документообігу суду, роботу якої у Ленінському районному суді м. Харкова забезпечує комп`ютерна програма «Д-3». При цьому, виконується автоматичне поєднання записів про оплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, із записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Казначейства.

Секретарем Ленінського районного суду м. Харкова Ронжеренко Ю. складено акт від 03.10.2024, згідно з яким під час реєстрації позовної заяви в системі обліку АСДС (КП "Д-3") станом на 03.10.2024 наявну в матеріалах справи квитанцію про сплату судового збору за №3895-8926-3726-6727 від 09.07.2024 неможливо поєднати з казначейською випискою про зарахування до Державного бюджету коштів сплаченого судового збору за відсутності в КП "Д-3" останньої.

Судом встановлено, що судовий збір в сумі 605.60 грн. за квитанцією №3895-8926-3726-6727 від 09.07.2024 сплачено позивачем в рамках іншої цивільної справи, №642/4032/24, в якій вона поєднана із вказаною обліково-статистичною карточкою в Автоматизованій систему документообігу суду за №642/4032/24. Дана заява повернута заявнику до відкриття провадження, питання повернення сплаченого судового збору судом не вирішувалось.

Таким чином, позивачем не повністю сплачено судовий збір у справі №642/6300/24, а тому позивачу необхідно доплатити 605.60 грн. судового збору, на підтвердження чого надати суду відповідний платіжний документ.

Крім того, на виконання п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, адвокатом зазначено про наявність у неї електронного кабінету, однак, у зв`язку із не зазначенням представником свого РНОКПП, в АСДС Д-3 відсутня відмітка про наявність у представника позивача зареєстрованого кабінету в системі ЄСІТС. Тому суд не в змозі перевірити виконання представником позивача вимог ч.6 ст. 14 ЦПК України щодо обов`язку адвоката зареєструвати електронний кабінет.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Сисоєва Катерина Миколаївна, до ОСОБА_2 , третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - залишити без руху та надати позивачу 5-денний термін з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя