Справа № 203/4354/24
Провадження № 2/0203/1691/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 жовтня 2024 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Іваницька І.В.,

вивчивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

ВСТАНОВИВ:

27 серпня 2024 року до Кіровського районного суду міста Дніпропетровська через систему «Електронний суд» надійшли матеріали вищезазначеної цивільної справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.08.2024, цивільну справу №203/4354/24, провадження №2/0203/1691/2024, було розподілено головуючому судді Іваницькій І.В., яка передана канцелярією суду 28.08.2024 року.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї додатки, суддя вважає, що її слід залишити без руху з огляду на наступне.

Так, в порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить поштового індексу відповідача.

Відповідно до п. 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві повинен міститися виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Додана до позовної заяви виписка з особового рахунку відповідача за період з 18.04.2016 по 28.02.2023 не містить підпису особи, яка його склала.

Суд звертає увагу позивача на те, що виписка з особового рахунку має відповідати вимогам п.63 Постанови Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75 Про затвердження Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, згідно з яким виписка з клієнтського рахунку може слугувати первинним документом, що підтверджує факт списання/зарахування коштів з/на цього/цей рахунку/рахунок клієнта, якщо вона містить такі реквізити:

1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування клієнта/банку, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру за кожною операцією, відображеній у виписці з рахунку клієнта; 5) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у складанні виписки з рахунку клієнта/печатку банку.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В порушення зазначених вимог, до позовної заяви доданий розрахунок заборгованості за кредитом не містить підпису особи, яка його склала.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору встановлюються 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто з 01.01.2024 ставка судового збору становить від 3028 грн, а при поданні в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки.

Тобто, позивач про подачі до суду вказаної позовної заяви повинен сплатити судовий збір у сумі 2 422, 40 грн.

Згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою комп`ютерної програми документообігу загальних судів «Д-3». Дані, щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до КП «Д-3», при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, з записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

При цьому, позивачем додано до позовної заяви меморіальний ордер № від 11 серпня 2023 року на суму 2 684, 00 грн про сплату судового збору.

Однак, станом на 03.10.2024 підтвердження зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, а саме меморіальний ордер № від 11 серпня 2023 року на суму 2 684, 00 грн, при перевірці в автоматичному та ручному режимах в комп`ютерній програмі документообігу загальних судів «Д-3» по справі № 203/4354/24 (номер провадження 2/0203/1691/24) відсутнє.

Водночас встановлено, що даний меморіальний ордер був приєднаний до матеріалів справи Кіровського районного суду м. Дніпропетровська № 203/6411/23 (номер провадження 2/0203/356/2024) та врахований судом раніше у вказаній справі, про що складено відповідний акт від 27.08.2024.

При цьому, ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 13.03.2024 позовну заяву у справі № 203/6411/23 було повернуто позивачу. Таким чином, законом не передбачено повторного використання квитанції про сплату судового збору в іншій справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд, вирішуючи питання щодо залишення без руху позовної заяви, також керується практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

У свою чергу, суд звертає увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

Враховуючи викладене вище, суд доходить висновку, що позовна заява Акціонерного товариства «Сенс Банк» подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням йому строку для усунення недоліків позовної заяви, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя І.В. Іваницька