Справа № 459/1411/22
Провадження № 2/459/229/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2024 року Червоноградський міський суд Львівської області в складі головуючого судді Мельникович М. В., з участю секретаря судового засідання Горощук А. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Шептицькому за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з участю третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог КП «Червонограджитлокомунсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири

У С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до суду з вищевказаним позовом, в якому просять стягнути на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_3 80 114 гривень на відшкодування матеріальної шкоди та 15 000 гривень на відшкодування моральної шкоди, а на користь ОСОБА_2 15 000 гривень відшкодування моральної шкоди, а також судові витрати.

В обґрунтування заявленого позову покликаються на те, що позивачці ОСОБА_1 на праві власності належить 3-х кімнатна квартира АДРЕСА_1 , яка знаходиться на першому поверсі багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 . З часу її купівлі у 2011 році і до 2015 року у квартирі був зроблений ремонт. З 2015 року у цій квартирі зареєстровані та проживають позивачка ОСОБА_2 разом з своїм чоловіком ОСОБА_5 (проживає у цій квартирі без реєстрації) та неповнолітніми дітьми ОСОБА_6 і ОСОБА_7 . Власник квартири ОСОБА_1 у цій квартирі проживає нерегулярно. На 2-му поверсі над квартирою позивачів знаходиться квартира АДРЕСА_3 , яка на праві власності належала відповідачу ОСОБА_3 відповідно до договору купівлі - продажу від 05.06.2003 за № 2-1055. Власник квартири ОСОБА_3 використовує це житлове приміщення для власного проживання та проживання своєї сім`ї в складі дружини ОСОБА_4 та неповнолітніх дітей ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . 30.04.2022 приблизно в 12:30 годині мало місце затоплення квартири АДРЕСА_4 з квартири АДРЕСА_5 , власником якої є відповідач. Позивачка ОСОБА_2 , перебуваючи в цей час в квартирі, помітила, що із стелі на кухні, коридору та зали (вітальні) почала капати вода, внаслідок накопичення якої почала провисати натяжна стеля в залі (вітальні), з якої згодом викачали біля 60 літрів води. Вода стікала зі світильника, який був під напругою, що викликало в позивачки страх та переживання у зв`язку із ситуацією, яка виникла. Крім стелі у цих кімнатах були мокрі також стіни, а в коридорі та інших кімнатах ламінат. Оскільки позивачці було зрозуміло, що їх затоплюють з квартири відповідача вона разом зі своїм чоловіком ОСОБА_5 та поліцейськими, які були викликані для того, щоб разом з ними мати можливість зайти в квартиру сусідів, зайшли у квартиру відповідача і виявили, що підлога їхньої квартири була мокрою, оскільки як сусідка пояснила, у них вийшов з ладу кран на кухні, який в цей час ремонтував майстер. 02.05.2022 комісією КП «ЧЖКС» у складі провідного інженера ОСОБА_10 та майстра технічної дільниці ОСОБА_11 було складено акт залиття квартири. В подальшому було складено кошторисну документацію, відповідно до якої станом на 27.05.2022 вартість проведення відновлювальних ремонтних робіт складає 80 114 гривень, в склад якої входить вартість проектних робіт та вартість виготовлення кошторису. Про вищевказану вартість ремонтних робіт відповідача та його сім`ю було повідомлено, однак останні відмовилися проводити відшкодування спричинених ними збитків. Відтак, зважаючи на те, що затоплення квартири позивачів відбулось через недбале користування системою холодного водопостачання відповідачами позивачі просять стягнути завдані їм збитки. Крім цього, позивачі просять стягнути спричинену їм моральну шкоду у розмірі по 15 000 гривень, оскільки через винні дії відповідачів було знищено/пошкоджено майно, на придбання і ремонт якого були витрачені значні кошти та протягом тривалого терміну докладалися значні зусилля для приведення квартири до стану, придатного для власного проживання та членів сім`ї, внаслідок чого вони змушені були переносити душевні страждання. Відтак просять позов задовольнити.

Ухвалою від 05.07.2022 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.

Ухвалою від 30.08.2022 у задоволенні заяви представника позивачів адвоката Бордюка М. Й. про забезпечення позову було відмовлено.

14.09.2022 на адресу суду від ОСОБА_4 надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання просила відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки вважає, що у позовній заяві позивачі посилаються на акт про залиття квартири, складний комісією КП «ЧЖКС», однак комісія не заходила в квартиру та не оглядала місце прориву, а тому, на її думку, комісія зробила висновок лише на власних припущеннях. Щодо кошторисного розрахунку зазначає, що у даному розрахунку є зазначені і враховані об`єкти, які не були пошкоджені. Відтак, ціни у кошторисі є завищеними та не обґрунтованими. Крім цього вважає, що позивачами не надано доказів та обґрунтувань відносно завдання їм моральної шкоди у розмірі 15 000 гривень.

16.09.2022 представником відповідача ОСОБА_3 адвокатом Пущик Н. А. було подано відзив на позовну заяву, в якому остання просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Свою позицію мотивувала тим, що позивачі посилаються у позовній заяві на акт залиття квартири, проте при складанні даного акту не було повідомлено, ознайомлено та не запропоновано ознайомитись зі змістом акту власників квартири АДРЕСА_5 . Також представник звернула увагу суду, що як 30.04.2022, так і в день складання акту, а саме 02.05.2022 комісією у складі провідного інженера та майстра дільниці не оглядалась квартира АДРЕСА_3 . Тому висновки комісії про те, що причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є недбале користування системою холодного водопостачання та передчасний вихід з ладу крана на вході в квартиру, на її думку, є передчасними та ґрунтуються лише на припущеннях. Жодних доказів про те, що аварійна ситуація склалася з вини власника квартири АДРЕСА_5 , а не з вини балансоутримувача позивачами не надано. Долучений до матеріалів справи акт про залиття від 02.05.2022 року, на думку представника, є недопустимим, недостовірним та недостатнім доказом, оскільки оформлений з порушенням вимог Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76 та не містять даних, які б надали можливість встановити дійсні обставини та у своїй сукупності не дають змоги дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи які входять до предмету доказування. Щодо доданого дефектного акту представник зауважила, що він без дати складання та дати затвердження, тобто неможливо встановити на яку дату складався дефектний акт на капітальний ремонт. Також у ньому немає прив`язки до об`єкту, по якому мають бути проведені роботи. Крім цього, жодних документів, які підтверджували б, що дана квартира потребує капітального ремонту або будівництва до позовної заяви не додано.

26.09.2022 від позивачів надійшла відповідь на відзив, в якому вони заперечили доводи, викладені у відзивах та зазначили, що до матеріалів позовної заяви додані належні та допустимі докази, які підтверджують вину ОСОБА_12 та ОСОБА_13 . На думку позивачів, така позиція відповідачів пояснюється лише тим, що вони хочуть уникнути відповідальності за скоєне та користуються тим, що знаходять за кордоном, а квартиру, з якої відбулось залиття терміново відчужили.

Ухвалою від 07.10.2022 було залучено до участі у справі у якості співвідповідача ОСОБА_4 , змінивши її статус із третьої особи на співвідповідача, а також залучено до участі у справі у якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача КП «Червонограджитлокомунсервіс».

Ухвалою від 06.12.2022 підготовче провадження було закрито та справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_14 та її представник позовні вимоги підтримали, посилаючись на мотиви, викладені у позовній заяві та інших заявах по суті спору.

Представник відповідачів проти задоволення позовних вимог заперечила, навівши обґрунтування, що аналогічне викладеним у відзивах на позовну заяву.

Представник третьої особи суду повідомив, що працівники комунального підприємства були у квартирі АДРЕСА_3 та ними було складено акт, в якому зазначено, що виявлено розрив крана на стояку холодної води. Щодо відсутності підпису відповідачів у актів вказує, що останні не відкривали дверей, на повідомлення залишені теж не реагували.

Також у судовому засіданні було допитано позивачку ОСОБА_2 у якості свідка, яка суду повідомила, що у квітня 2022 року (була субота) до неї прибігла дочка сусідки та сказала, що вони можуть їх затопити, бо у них зламався кран. Через деякий час ОСОБА_14 піднялась до сусідки у квартиру АДРЕСА_3 та побачила, що у них багато води на підлозі, у зв`язку з чим підтоплювало і її квартиру, а саме текла вода по всіх стінах та кімнатах, крім дитячої та спальні. У понеділок разом із працівниками ЖЕКУ вона піднялась до сусідки в квартиру АДРЕСА_3 , проте вона не відчинила двері, тому ОСОБА_14 вирішила викликати працівників поліції, проте і їм ОСОБА_15 не відчинила дверей. Працівники поліції сказали написати заяву або пояснюючу, а працівниками ЖЕКУ було складено акт. Після даної події вона орієнтовно місяць у квартирі нічого не робила, оскільки потрібно було, щоб усе просохло. Її сім`я переїхала у село до родичів та якийсь час там проживала, оскільки у квартирі був сильний запах цвілі і там проживати було неможливо. Згодом вони зробили ремонт, бо дитина йшла до школи. Ремонт зробили за власні кошти, сім`я Коляди жодних коштів не надавала.

Також було допитано позивачку ОСОБА_1 у якості свідка, яка суду повідомила, що в суботу 30.04.2022 о 12:00 год до неї зателефонувала донька ОСОБА_14 та повідомила в сльозах, що їх затопили сусіди. Приїхавши до доньки свідок/позивачка побачила, що уся кватира у воді. Вона вирішили піти до сусідки у квартиру АДРЕСА_3 та поговорити з нею, але остання тільки розводила руками і запевняла, що вони все вирішать у добровільному порядку. Унаслідок затоплення вода стікала всюди: у ванній кімнаті все було у воді, два коридори були мокрі, зал (вітальня) повністю був затоплений. Викачали дуже багато літрів води. Ламінат був весь мокрий, орієнтовно 10 см стояла вода на підлозі. Також свідок/позивач зауважила, що донька з сім`єю переїхала до неї у село, але приїжджали часто в квартиру, щоб її провітрили. Ремонт почали робити десь улітку. У ванні знімали стелю, замінили душову кабіну, не замінювали лише плитку. Також стіни у коридорі повністю переробляли. Це був зроблений капітальний ремонт. Проводка не замінювалась. Дані ремонті роботи проводили майстри, які отримували за це грошові кошти.

Також у судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_10 , який пригадав, що відбулось затоплення квартири, що по АДРЕСА_2 . Це відбулось у суботу, тому їм поступила інформація у понеділок. На дане повідомлення виїхав наряд аварійної служби. Оскільки він провідний інженер, то пішов у підвал дивитись на комунікації. Там було все в порядку. Майстер ОСОБА_16 пішов до сусідки, що мешкає у квартирі вище поверхом ( АДРЕСА_3 ), проте дверей ніхто не відкрив, у зв`язку з чим, майстер вирішив залишити свій номер телефону у дверях, проте ніхто не приходив і не телефонував. Огляд квартири здійснював теж ОСОБА_17 , свідок особисто пошкоджень не бачив. В подальшому лише підписав акт.

Окрім цього, у судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_11 , який суду повідомив, що подія відбулась навесні 2022 року. Він разом із ОСОБА_10 виїхали на виклик по затопленню квартири, що знаходиться у АДРЕСА_2 . Він оглянув квартиру АДРЕСА_4 , де відбулося затоплення, а в іншу квартиру АДРЕСА_3 , що знаходиться вище поверхом його ніхто не допустив. У дану квартиру приходили декілька раз і залишали номер телефону у дверях, проте ніхто на це не відреагував. Також свідок пригадав, що ним було складено акт про залиття квартири АДРЕСА_4 , у якому все було описано, в тому числі у ушкодження. На його думку, причиною затоплення є передчасний вихід з ладу крану у квартирі АДРЕСА_5 .

Свідок ОСОБА_5 (чоловік позивачки ОСОБА_2 ) суду повідомив, що подія відбулась приблизно у квітні 2022 року. Він не був присутній під час самого затоплення квартири, а приїхав через 2 години після інценденту. Приїхавши, він побачив, що дружина і сестра уже усе прибирали. Пригадав, що викликали працівників поліції та разом із ними пішли до сусідки у квартиру АДРЕСА_3 , яка відчинила їм двері. Сусідка також прибирала воду і їм повідомила, що їй відомо, що вона їх затопила, оскільки у неї сталась проблема із краном (щось із заглушками). Проте, розмова відбувалася на коридорі і у квартиру сусідка їх не пускала. Також свідок повідомив, що у них була затоплена уся квартира і для них це створило дуже велику проблему, оскільки вони переїхали в село і на роботу вони змушені були добиратись звідти, а це орієнтовно 20 км. Дітей у школу/садочок також возили у м. Червоноград. Навіть коли усе підсохло у квартирі була пліснява. Згодом вони зробили ремонт, а саме: замінили ламінат у всій квартирі, із натяжної стелі вони викачали 40 літрів води і викликали майстра, який полагодив їм натяжну стелю. Також зробили ремонт у кухні, ванній кімнаті та туалеті, а також у коридорі та вітальні, оскільки скрізь було пошкоджено стелю та стіни. Відповідачі жодних коштів, понесених на ремонт не відшкодували. Повернулись проживати у квартиру у вересні 2022 року.

Також у судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_18 головного інженера, який складав дефектний акт та який суду повідомив, що у 2022 році до нього звернулись чоловік із дружиною по факту затоплення їх квартири сусідкою, яка проживає у квартирі над їхньою. Він приїхав на АДРЕСА_6 , оглянув затоплену квартиру та склав відповідний дефектний акт. Також провів фотозйомку квартири після її затоплення. Свідок пригадав, що позивачі надали йому ще свої фото з першого дня затоплення, він все оглянув і зробив кошторис. Двері у квартирі були розбухші, мокрі, по усій квартирі був грибок. Також позивачами було надано йому акт про залиття квартири, на підставі чого складався дефектний акт і кошторис. Серед іншого свідок роз`яснив, що якщо незначний відсоток ушкоджень у квартирі, то це поточний ремонт, а якщо великий відсоток пошкоджень - то це капітальний ремонт.

Також у судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_19 , яка являється працівником аварійної служби КП «ЧЖКС», яка суду повідомила, що у квітні 2022 вона чергувала і до них надійшов виклик, що відбулось затоплення у квартирі, що по АДРЕСА_2 . Вони прибули на місце аварії та побачили, що було зірвано кран на стояку холодної води. Прорив води відбувався на території власника квартири. Власниця квартири нічого не говорила і не пояснювала просто збирала воду. Потім вони спустились у квартиру нище ( АДРЕСА_4 ) і там також усе було затоплено. Причиною затоплення став пошкоджений кран у квартирі, що знаходилася над квартирою позивачів.

Окрім цього, у судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_20 - сусідку, яка проживає разом із позивачами та відповідачами в одному будинку та яка суду повідомила, минулого року (2022) в квітні сусідка ОСОБА_21 покликала її до себе в квартиру, тому що її затопило. Квартиру заливало з усіх сторін, води було по щиколотки. ОСОБА_22 (позивачка) ходила до п. Ірини сусідки зверху, яка її затоплювала, проте вона не відчиняла двері. Також свідок зауважила, що ніколи не була в квартирі ОСОБА_23 , оскільки остання її ніколи не кликала в гості. Згодом прийшли працівники ЖЕКу та поліції. Свідку відомо, що відповідачка не відчиняла двері, коли позивачка намагалась з`ясувати причини затоплення. У квартирі ОСОБА_14 були ушкоджені всі кімнати: кухня, зал (вітальня), ванна кімната, коридор та частково інші кімнати. Все було затоплено: натяжна стеля, ламінат був мокрий, у ванній кімнаті також було все затоплено. Зі стін текла вода, на кухні аналогічно. Пригадала, що позивачі провітрювали, висушували стіни та стелю, а згодом почали робити ремонт. Вартість ремонту затопленої квартири їй невідомо. Також свідок пригадала, що після затоплення вся сім`я виїхала з квартири, бо проживати там було неможливо.

Також у судовому засіданні було заслухано пояснення свідка ОСОБА_24 в присутності її законного представника, яка суду повідомила, що є родичкою позивачів та під час даної події була присутня у квартирі. Пригадала, що дана подія відбулась в кінці квітня 2022 року. Вона прийшла в гості до сестри і залишилась ночувала. В обід у двері постукала ОСОБА_8 , донька пані ОСОБА_23 (сусідки зверху) та повідомила про залиття. В цей момент її сестра ( ОСОБА_2 ) помітила, що звідусіль починає текти вода. До пані ОСОБА_23 вона не заходила, лише допомагала вимочувати рушниками воду, оскільки почав здуватись ламінат, шпалери відклеювались, меблі та стіни були всі мокрі. Рівень води був близько 2 см. Десь за годину-півтори прийшла п. Ірина з двома людьми, яких вона не знає та почали знімати на відео все, щоб довести те, що їх вини в цьому немає. Також свідок повідомила, що позивачі поїхали з квартири на два місяці в село, бо не могли проживати у цій квартирі. Чи зробили позивачі в квартирі ремонт свідку не відомо.

Ухвалою від 05.06.2023 клопотання представника відповідачів задоволено та у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу.

Листом від 28.08.2024 вищевказану ухвалу суду залишено без виконання у зв`язку із неоплатою вартості експертизи.

Ухвалою від 03.09.2024 у справі поновлено провадження та призначено розгляд справи.

У судове засідання, яке відбулося 26.09.2024 сторони, їх представники та інші учасники справи не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, підтвердження чого міститься в матеріалах справи.

Від представника позивачів надійшла заява про завершення розгляду справи у їх відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити.

Від представника відповідачів надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на зазначені обставини, суд, у відповідності до ст. 247 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснив на підставі наявних матеріалів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки усіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його оголошення.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Оскільки повне рішення виготовлено 07 жовтня 2024 року, то незважаючи на те, що судове засідання відбулося 26 вересня 20247 року, датою ухвалення даного рішення є саме 07 жовтня 2024 року в силу ч. 5 ст. 268 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 02.03.2011 ОСОБА_25 продала, а ОСОБА_1 купила квартиру за АДРЕСА_1 . Даний договір посвідчений приватний нотаріусом Степчук І. С. та зареєстрований в реєстрі №477 (а. с. 14).

Із витягу про державну реєстрацію прав КП ЛОР «Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» №29333417 від 17.03.2011 вбачається, що ОСОБА_1 зареєструвала право власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу (а. с. 16).

Із Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 02.05.2022, складеного комісією у складі провідного інженера та майстра ремонтної дільниці вбачається, що 30.04.2022 в будинку АДРЕСА_6 трапилося залиття та було виявлено комісією сліди залиття на кухні на стелі та стінах, в залі на стінах, також в залі сталось залиття натяжної стелі (є ознаки накопичення води та із середини стелі витікала вода із світильника), в коридорі на стелі та стінах намокання ламінату. Причиною залиття вказано недбале користування системою холодного водопостачання вищерозміщеної квартири АДРЕСА_3 (передчасний вихід з ладу крана на водовідведення). Зроблено висновок, що шкода заподіяна власниками квартири АДРЕСА_3 (а. с. 21).

У Дефектному акті на капітальний ремонт, складеному інженером-кошторисником ОСОБА_18 описано найменування ремонтних робіт, які необхідно зробити (а. с. 22-23) (до дефектного акту також долучено кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт пов`язаних з створенням об`єкта архітектури серії АР №011796 від 07.04.2016, з якого вбачається що ОСОБА_18 є інженером проектувальником у частині кошторисної документації (а. с. 50), свідоцтво №01075, видане інженеру проектувальнику ОСОБА_18 , про те, що останній підвищив кваліфікацію за напрямком інженерно-будівельне проектування у частині кошторисної документації (а. с. 51) та страховий поліс до Договору добровільного страхування цивільно-правової відповідальності перед третіми особами при здійсненні професійної діяльності №2-00, яким засвідчено що страховик ПАТ «Страхова компанія «ВУСО», страхувальник ОСОБА_18 та організація ВУГІП уклали даний Договір (а. с. 52).

Із зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва №112-ЗК по капітальному ремонту житлової квартири АДРЕСА_1 , складеного 27.05.2022 інженером-кошторисником ОСОБА_18 , вбачаться, що всього по зведеному кошторисному розрахунку кошторисна вартість ремонтних робіт складає 80 114,00 гривень (а. с. 26-39).

В кошторисній документації №112-КД по капітальному ремонту житлової квартири АДРЕСА_1 від 27.05.2022 вказано детальне обґрунтування найменування робіт, їх кількості та вид, які мають бути виконані для усунення наслідків затоплення. Кошторисна вартість будівельних робіт згідно локального кошторису складає 59 190 грн, кошторисна заробітна плата 16 814 грн. (а. с. 40-49).

Позивачкою до матеріалів справи додані також фотознімки наслідків затоплення у квартирі АДРЕСА_4 , на яких зафіксовані наслідки затоплення (а. с. 54-59).

Із актів, складених майстрами ОСОБА_11 та ОСОБА_26 встановлено, що такі складені у зв`язку з тим, що мешканці квартири АДРЕСА_3 на телефонні дзвінки не відповідають, на записки залишені в дверях не відзвонюють, в квартиру доступу немає. Акт про залиття квартири АДРЕСА_4 підписати немає кому (а. с. 233, 234).

Також із акту від 02.05.2022 вбачається, що такий складений майстрами ОСОБА_19 та ОСОБА_11 у тому, що 30.04.2022 була заявка в аварійну службу на адресу АДРЕСА_7 . Працівниками аварійної служби у квартирі АДРЕСА_3 виявлено розрив (а. с. 235).

Також із матеріалів справи установлено, що згідно з відповіді з відділу реєстрації Червоноградської міської ради Львівської області №2776 від 10.06.2022 вбачається, що за адресою: АДРЕСА_7 станом на 10.06.2022 зареєстровані ОСОБА_27 , ОСОБА_4 , ОСОБА_28 (а. с. 24).

Відповідно до довідки КП «Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» №1751 від 10.06.2022 встановлено, що власником квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Червоноградською держнотконтрою 05.06.2003 за №2-1055 і записано в реєстрову книгу за №1048 -17.07.2003 (а. с. 25).

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 23.08.2022 вбачається, що квартира АДРЕСА_5 на праві приватної власності належить ОСОБА_3 відповідно до договору купівлі-продажу №2-1055 від 05.06.2003 (а. с. 99).

ОСОБА_5 та ОСОБА_29 зареєстрували шлюб 02 жовтня 2013 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 02.10.2013 Виконавчим комітетом Жужелянської сільської ради Сокальського району Львівської області. Прізвище дружини після одруження - ОСОБА_30 (а. с. 11).

Від даного шлюбу у них народилось двоє дітей: ОСОБА_31 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 04.02.2014 Виконавчим комітетом Жужелянської сільської ради Сокальського району Львівської області (а. с. 12) та ОСОБА_32 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 24.09.2019 Червоноградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області (а. с. 13).

З будинкової книги кв. АДРЕСА_1 вбачається, що за даною адресою зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 (а. с. 17-18).

В матеріалах справи наявні документи звернення ОСОБА_14 до Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області у зв`язку із затопленням її квартири у АДРЕСА_6 мешканцями квартири АДРЕСА_3 , що поверхом вище (а. с. 138-142).

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 26.09.2022 вбачається, що квартира АДРЕСА_5 була відчужена та станом на 26.09.2022 на праві приватної власності належить ОСОБА_33 відповідно до договору купівлі-продажу №1-467 від 23.08.2022 (а. с. 152).

Головним центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надано інформацію від 20.10.2022 та від 10.11.2022 з якої вбачається, що ОСОБА_34 ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_35 06.02.2022 перетнули (виїзд) державний кордон України (а. с. 172, 194).

З відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків гр. ОСОБА_3 , наданих Червоноградською державною податковою інспекцією ГУ ДПС у Львівській області встановлено, що ОСОБА_3 за період з 1 кварталу 2021 по 3 квартал 2022 не отримав жодних доходів (а. с. 225-226).

З відомостей з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України щодо доходів ОСОБА_3 встановлено, що ОСОБА_3 отримав 6 357 грн доходу у 2011 році (а. с. 228-229).

Позивачі просять стягнути з відповідачів завдані їм збитки залиттям квартири, оскільки у добровільному порядку такі не відшкодовані, а також просять стягнути моральну шкоду, яку вони понесли.

При ухваленні рішення суд керується наступними нормами права.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її права, має право на їх відшкодування. Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови від 27 березня 1992 року N 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Суд, оцінюючи зібрані докази у справі в їх сукупності, в тому числі покази свідків, дійшов до висновку про те, що пошкодження, які були виявлені у квартирі позивачки відбулися з вини мешканців квартири АДРЕСА_5 .

Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до принципів змагальності та диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності їх вини у завданні шкоди позивачам.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Із позиції відповідачів вбачається, що вони не заперечують того факту, що відбулося затоплення квартири АДРЕСА_4 , яка належить позивачці. Разом з цим, вони вважають, що відсутні докази, які свідчать про те, що саме з їхньої вини відбулося затоплення, а також не погоджуються із розміром відшкодування, який визначений кошторисом.

Доводи відповідачів щодо відсутності їх вини у затопленні квартири АДРЕСА_4 суд до уваги не бере, оскільки такі спростовуються матеріалами справи та показами свідків, а таку позицію суд розцінює як їх небажання відшкодовувати завдану шкоду.

За наявними у справі доказами, а саме Зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва, дефектним актом, локальним кошторисом на будівельні роботи, відомістю ресурсів до локального кошторису та розрахунком загальновиробничих витрат до локального кошторису сума, заявлена до відшкодування, а саме 80 114, 00 гривень відповідає наведеним вище документам та повністю ними підтверджена.

Комплексна судова будівельно-технічна експертиза, призначена у даній цивільній справі за клопотанням сторони відповідачів, не була проведена у зв`язку з її неоплатою саме відповідачами.

Відтак, відповідачі не спростували належними та допустимими доказами суму, заявлену позивачами як матеріальну шкоду, а навели лише твердження, які ґрунтуються на їх суб`єктивній оцінці.

Оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди, що зазначено у висновку щодо застосування норм права, висловленому у постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19, суд дійшов до висновку про задоволення позову в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 80 114,00 гривень.

Щодо позовних вимог про відшкодування позивачам моральної шкоди суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

У п. 5 зазначеної постанови роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Позивачі зазначили, що внаслідок неправомірних дій (бездіяльності) відповідачів було пошкоджено їх майно, порушився їх звичайний спосіб життя, внаслідок чого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазнали душевних страждань, емоційного стресу, негативних емоцій, переживань з приводу залиття квартири.

Доводи представника відповідачів про те, що позивачі не навели доказів завдання їм моральної шкоди суд вважає безпідставними, оскільки позивачі беззаперечно понесли певні моральні страждання через пошкодження їх майна

Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, враховуючи принцип розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов до висновку, що справедливим є стягнення на користь позивачів моральної шкоди у розмірі 10 000,00 гривень.

Вимогу про стягнення моральної шкоди у розмірі 15000,00 гривень на кожну суд вважає завищеною, належними доказами саме такий розмір не підтверджено, а тому в цілому до задоволення така вимога не підлягає.

Таким чином, позов підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Вирішуючи питання про стягнення з відповідача на користь держави судового збору, з огляду на часткове задоволення позовних вимог вважає, що до стягнення підлягає судовий збір у розмірі 2 706 грн 83 коп., виходячи з наступного розрахунку: 100 114 грн (сума задоволених позовних вимог): 110 114 грн. (сума заявлених позовних вимог) х 2977,20 грн. (ставка судового збору).

Таким чином, керуючись ст. ст. 2, 141, 259, 264, 265, 354 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з участю третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог КП «Червонограджитлокомунсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 80 114 (вісімдесят тисяч сто чотирнадцять) гривень матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири та 10 000 (десять тисяч) гривень відшкодування моральної шкоди.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 10 000 (десять тисяч) гривень відшкодування моральної шкоди.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 2 706 (дві тисячі сімсот шість) гривень 83 копійки судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 07.10.2024

Відомості про учасників справи:

Позивачі: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_8 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_9 ).

Відповідачі: ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_10 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_10 );

Третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача КП «Червонограджитлокомунсервіс» ( адреса: м. Шептицький, вулиця Шевська, 1а).

Суддя: М. В. Мельникович