Справа № 682/2139/24
Провадження № 2/682/844/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року

Славутський міськрайонний суд

Хмельницької області у складі:

головуючої судді Мотонок Т.Я.,

за участі секретаря судових засідань Мелашенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 682/2139/24 за позовом ОСОБА_1 до Берездівської сільської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини,

в с т а н о в и л а:

В провадженні суду перебуває цивільна справа № 682/2139/24 за позовом ОСОБА_1 до Берездівської сільської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини,

В обґрунтування поданого позову позивач та його представник вказують, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мама позивачки ОСОБА_4 , яка на день смерті проживала та значилася зареєстрованою в с. Дяків, Шепетівського району. Спадкодавець на день смерті являлась власником земельної ділянки (паю). Так, після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з вищезазначеного майна. Позивачка має право на спадкування за законом, так як являється рідною дочкою померлої, що стверджується документами, доданими до позовної заяви. Будь-які інші спадкоємці за законом та які прийняли спадщину спадкове майно, по місцю відкриття спадщини та місцю знаходження майна до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини відповідно до вимог ст.ст. 1221, 1269 ЦК України не звертались, заяви про прийняття спадщини не подавали, тобто відсутні. Але у встановлений строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті мами ОСОБА_4 . Внаслідок цього нотаріус повідомив позивачку про необхідність звернення до суду для визначення їй, як спадкоємцю за законом, додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , так як нею пропущений строк, встановлений діючим цивільним законодавством для прийняття спадщини, спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася.

Позивач та її представник вважають, що строк, встановлений для прийняття спадщини, позивачем пропущено з поважних причин зважаючи на наступне: у зв`язку з тим, що позивачка постійно проживає в м. Житомир, крім того позивачці лише весною 2016 року по витіканню шестимісячного строку стало відомо про наявність заповіту розпорядження покійної мами в користь дітей позивачки, однак позивачка не бажала суперечити маминому бажанню залишити своє майно внукам, але в зв`язку з перебуванням закордоном на роботі в дипломатичних органах України, спадкоємці за заповітом не виконали обов`язку подати заяву про прийняття спадщини та не реалізували своє право на отримання спадщини, і як стало відомо позивачці в серпні 2024 року, спадкова справа не заведена. В сукупності вищенаведених обставин у позивачки були об`єктивні перешкоди в подачі заяви про прийняття спадщини, помилково вважаючи, що внуки прийняли спадщину. На даний час позивачці необхідно оформити свої спадкові права на спадкове майно, яке залишилася після смерті мами ОСОБА_4 , у зв`язку із чим вона та її представник звернулись до суду та просили: визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті мами ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Дяків, Шепетівського району, Хмельницької області.

29.08.2024 по даній справі відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку загального провадження з викликом сторін.

25.09.2024 підготовче судове засідання у справі закрито та призначено судовий розгляд на 07.10.2024.

07.10.2024 в призначений час учасники справи до суду не з`явились.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його із позивачем відсутності. Позовні вимоги підтримують.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлені про розгляд справи, до суду не з`явились, однак подали заяви, в яких позовні вимоги визнають в повному обсязі. Справу просять розглядати за їх відсутності.

Від Берездівської сільської ради надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника сільської ради за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином суд, приймаючи до уваги заяву представника позивача, заяву відповідачів про визнання позову, дослідивши надані докази, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що матір позивача ОСОБА_1 (до шлюбу ОСОБА_5 ), ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 4, 5, 6).

На випадок своєї смерті ОСОБА_4 склала заповіт від 30.05.1997 року, посвідчений секретарем Дяківської сільської ради, згідно із яким все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалось, заповіла внукам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (.а.с 11).

З відповіді приватного нотаріуса Артемової Л.Я. від 08.08.2024 № 362/01-16 вбачається, що після смерті ОСОБА_4 спадкова справа не заводилась. Позивачу ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду із заявою про продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 12, 13).

Таким чином, з наведених матеріалів справи слідує, що спадкоємці за заповітом, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , спадщину після смерті ОСОБА_4 не приймали. Згідно заяв останніх, на спадкове майно за заповітом не претендують, в майбутньому за захистом своїх спадкових прав до суду звертатись не будуть.

Згідно інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, ОСОБА_4 була власником земельної ділянки з кадастровим номером :03:027:0003, площею 1,546 га, розташованої на території Дяківської сільської ради Славутського району Хмельницької області (а.с. 10).

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд враховує наступне.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно із ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Отже, відповідно до ст.ст. 1223,1233 ЦК України, ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , за законом, оскільки спадкоємці за заповітом спадщину у встановленому законом порядку не прийняли. Як видно із матеріалів справи, ОСОБА_1 не проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини, звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , але пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Чинне законодавство України не містить визначення поняття «поважні причини» та не встановлює переліку таких причин. Для того, щоб визначити, які причини пропуску строку для прийняття спадщини можуть вважатися поважними, слід звернутися до судової практики.

Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

На підставі викладеного суд вважає причини пропуску строку прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , поважними, зважаючи на те, що ОСОБА_1 не було відомо про те, що спадкоємці за заповітом спадщину у встановленому законом порядку не прийняли, а отже у неї, як рідної доньки померлої, винило право на спадкування за законом.

Вказані обставини є об`єктивними та істотними перешкодами для реалізації права позивача на спадкування після смерті матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а тому позов підлягає задоволенню.

Судові витрати у вигляді судового збору позивач та його представник із відповідачів просять не стягувати.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1223, 1233, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4-13, 17, 18, 263, 265, 352-355 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_2 ), додатковий строк терміном в три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті мами ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Дяків, Шепетівського району Хмельницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Суддя Мотонок Т. Я.