Провадження № 2/638/2308/24

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Цвіри Д.М.,

за участю секретаря Пухно М.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному провадженні в залі судових засідань Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Позивач звернулася з позовною заявою до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, якою просила: ухвалити рішення, яким визнати, що строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 нею було пропущено з поважної причини й визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Торез Донецької області помер її рідний батько ОСОБА_2 .

Після смерті батька відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме недоотриману пенсію.

Так згідно наданої Головним управлінням ПФУ в Донецькій області інформації до вересня 2018 року батько перебував на обліку в Київському об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України м. Харкова. Виплата пенсії у зазначеному управлінні здійснювалась по 31.05.2018 року. У період з 01.06.2018 року по 31.08.2018 року утворився борг у сумі 36723,03 грн., який нарахований та облікований в Головному управлінні ПФУ у Харківський області.

Однак, у встановлений законом 6 місячний строк, позивач не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач звернулася до нотаріуса с заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті батька, однак державним нотаріусом Другої Харківської міської державної нотаріальної контори 19.09.2023 року було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Зазначеною постановою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як було пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини.

Батько позивача помер на тимчасово окупованій території України, зареєструвати його смерть в органах РАЦС було не можливо, у зв`язку з чим, позивачу необхідно було встановити факт смерті батька в судовому порядку, що стало причиною пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На час смерті батька, позивач, яка є матір`ю одиначкою, разом з малолітнім сином мешкали у м. Харкові, де велись активні бойові дії, місто знаходилося під постійними обстрілами. Переміщатися містом було небезпечно для життя, міський транспорт на працював.

Свідоцтво про смерть батька мною було отримано в органах РАЦС 01.09.2023 року, тобто після спливу 17.11.2022 року граничного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 27.11.2023 позовну заяву прийнято до провадження судді Цвіри Д.М., відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.04.2024 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду.

Позивач в судовому засіданні позовну заяву підтримала, просила суд її задовольнити, додатково пояснила, що у неї з померлим батьком були різні букви у прізвищі і тому, їй довелося звертатися до суду для встановлення факту родинних відносин і рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 26.07.2023 заяву було задоволено. Після цього, вона звернулася до суду про встановлення факту смерті батька і вже тільки після цього змогла звернутися до нотаріуса.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, про час та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином. Відзив на позовну заяву не подав.

Суд, вислухавши позивача, дослідивши надані стороною докази у їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За загальними нормами про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Норми частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом враховано наведені позивачем обставини, які їй перешкоджали для подання заяви про прийняття спадщини, а тому дійшов висновку про те, що наявні правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи обставини справи, а також наведені позивачем причини, які є об`єктивними та істотними труднощами, суд відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України дійшов висновку, що наявні правові підстави для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст судового рішення складено 09.10.2024.

Суддя Д.М. Цвіра