Справа № 183/6576/24
Провадження № 2/761/8959/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Анохін А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрпошта» про стягнення компенсації зниклих цінних паперів,-

ВСТАНОВИВ :

У провадження Шевченківського районного суду міста Києва за підсудністю з Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла вказана вище позовна заява.

Ухвалою Шевченківського районного суду від 14 серпня 2024 року заяву залишено без руху з підстав у ній наведених та надано заявнику строк у 5 днів з дня отримання ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

03 жовтня 2024 року позивачем надано на виконання ухвали клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов до висновку про повернення останньої, оскільки зазначені в ухвалі суду недоліки позивач не усунула, з заявою про продовження строку для усунення недоліків до суду не зверталася.

Натомість, з досліджених матеріалів, наданих позивачем на виконання ухвали про усунення недоліків, вбачається, що позивачем надано до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Як вбачається з ухвали суду від 14.08.2024, підставами для залишення позовної заяви без руху стала не сплата позивачем судового збору.

Слід зазначити, що заявник повинен був надати докази сплати судового збору за позовну вимогу майнового характеру про стягнення компенсації зниклих паперів в сумі 15140 грн. та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Крім того, в ухвалі суду від 14.08.2024 у задоволенні клопотання позивача у відстрочки сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрпошта» про стягнення компенсації зниклих цінних паперів було відмовлено.

Тобто, усуваючи недоліки, зазначені в ухвалі суду від 14.08.2024, позивач подає до суду клопотання, в якому вже було відмовлено.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно положень ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Частина 7 ст. 185 ЦПК України передбачає, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, враховуючи те, що заявник у строк, визначений в ухвалі суду не усунув недоліків заяви, а тому, в силу вимог ст. 185 ЦПК України, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути заявникові.

Керуючисьст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрпошта» про стягнення компенсації зниклих цінних паперів, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення такій особи ухвали суду.

Суддя Андрій АНОХІН