СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/934/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Бабич Н.Д.., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки й піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 недієздатним.

Вивчивши матеріали, які знаходяться в даному провадженні, вважаю, що заява підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 та ч. 1 ст. 296 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 296 ЦПК України заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та не визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому.

Так, дану заяву подано особою - ОСОБА_1 , яка відносно ОСОБА_2 є бувшою дружиною, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу, який розірвано 03.04.2024 р. та якою не надано підтверджуючих документів про те, що вона є членом сім`ї особи, відносно якого ставиться питання про визнання недієздатним, а тому є особою, яка не має процесуальної дієздатності звернення до суду з даною заявою, й таку заяву підписано особою, яка не має права її підписувати (без права на повноваження).

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має право її підписувати, або особою, посадове становища якої не вказано.

На підставі вищенаведеного, ч. 2 ст. 3 СК України, ч. 1 ст. 296 ЦПК України та, керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки й піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи недієздатною, - повернути.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня отримання її копії відповідно до вимог, встановлених ст.ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя Бабич Н.Д.