Ухвала

12 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 757/6236/23-ц

провадження № 61-8152ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 про розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, заінтересована особа: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України»,

ВСТАНОВИВ:

29 травня 2024 року ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 20 червня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року; відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору; касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме: подання до суду нової редакції касаційної скарги із уточненням викладеного у ній клопотання; подання до Верховного Суду виправленої касаційної скарги, оформленої у відповідності до вимог статті 392 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, та надання копій цієї скарги з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи; сплати судового збору у розмірі 1 073,60 грн або надання документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У липні 2024 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду нову редакцію касаційної скарги з доданими до неї матеріалами та клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору зазначила, що її майновий стан на теперішній час перешкоджає сплаті судового збору в повному обсязі, оскільки вона не отримує доходів. Обставини щодо відсутності доходів у 2023 року підтверджується відповідною довідкою.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

При вирішенні питання про відстрочення або розстрочення судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про, надання відстрочки чи розстрочки в сплаті судового збору, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року,

пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63 - 64).

Враховуючи обставини, викладені у клопотанні про відстрочення або розстрочення сплати судового збору (відсутність у ОСОБА_1 доходів у 2023 році, що підтверджується відповідною довідкою), суд вважає за можливе відстрочити заявнику сплату судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження підставою касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року заявник визначає пункти 1, 3 частини третьої статті 411 ЦПК України, а саме: суд не дослідив зібрані у справі докази; суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Касаційна скарга оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підставу касаційного оскарження, передбачену

пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року.

Витребувати з Печерського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 757/6236/23-ц за заявою ОСОБА_1 про розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, заінтересована особа: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України»

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська