"03" жовтня 2024 р. Справа № 363/4972/24
У Х В А Л А

03 жовтня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ) про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Ухвалою суду від 03.10.2024 року позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

01.10.2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якої дії адвокат Меньківський В.А., про забезпечення позову. Заява мотивована тим, що 13.09.2024 року Вишгородським районним судом Київської області по справі № 363/4557/24 була винесена ухвала, якою було задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення цивільного позову шляхом накладення арешту на спільне сумісне майно подружжя до подачі позовної заяви.

23.09.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області була подана позовна заява про поділ майна подружжя, якій було визначено номер судової справи 363/4847/24, головуючий суддя Олійник С.В.

27.09.2024 року ухвалою суду позовну заяву повернуто позивачу.

30.09.2024 року ОСОБА_1 повторно подано позовну заяву про поділ майна подружжя, якій присвоєно номер судової справи 363/4972/24, головуючий суддя Рукас О.В.

На даний час стороні позивача не відомо, чи скасовано арешт на майно подружжя, про поділу якого стосуються позовні вимоги, та який було накладено ухвалою суду від 13.09.2024 року. З урахуванням цього ОСОБА_1 просила вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на спільне сумісне майно.

Судом встановлено, що заява про забезпечення позову відповідає вимогам щодо форми та змісту, передбаченим ст. 151 ЦПК України. Підстави для залишення заяви про забезпечення позову без розгляду відсутні.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

У Постанові КЦС ВС від 14.06.2021 року у справі № 308/8567/20 зроблено висновок, що системне тлумачення частини першої статті 153, частини тринадцятої статті 158, частини першої статті 187 ЦПК України дає можливість дійти висновку, що законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі; для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно; першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті; у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову; у разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, процесуальним законодавством передбачена можливість суду здійснення розгляду заяви про забезпечення позову до вирішення питання про відкриття провадження, зокрема, у випадку коли заява про забезпечення позову подається одночасно з позовною заявою. Так само процесуальне законодавство не забороняє вирішення питання про відкриття провадження у справі перед вирішенням питання про забезпечення позову, якщо це здійснюється в межах процесуального строку, встановленого для розгляду заяви про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що заява про забезпечення позову подана одночасно з пред`явленням позовної заяви, зважаючи на заявлені підстави забезпечення позову, характер та обсяг доказів, доданих до заяви про забезпечення позову, характер та вид заявлених засобів забезпечення позову, суд доходить до висновку про можливість розгляду заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали поданої заяви, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 11.09.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області до подання позовної заяви надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спільне майно подружжя. Вказана заява була розподілена в межах судової справи № 363/4557/24, головуючий суддя Свєтушкіна Д.А.

Ухвалою суду від 13.09.2024 року заяву про забезпечення позову було задоволено у повному обсязі, накладено арешт на спільне майно подружжя. Ухвала суду про забезпечення позову не оскаржувалася, набрала законної сили 01.10.2024 року.

Судом також встановлено, що 23.09.2024 року, тобто в межах 10-денного строку, ОСОБА_1 подано до Вишгородського районного суду Київської області позов до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя. Позовна заява розподілена в межах судової справи № 363/4847/24, головуючий суддя Олійник С.В.

Ухвалою суду від 27.09.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу. Як вбачається зі змісту ухвали суду, при поверненні позовної заяви питання скасування заходів забезпечення позову не вирішувалося. Ухвала суду від 27.09.2024 року станом на 03.10.2024 року не оскаржувалася та не набрала законної сили.

30.09.2024 року ОСОБА_1 повторно подано до Вишгородського районного суду Київської області позов до ОСОБА_2 . Позовна заява розподілена в межах даної справи, головуючий суддя Рукас О.В.

Враховуючи вищевикладене, суд звертає увагу, що відповідно до п. 2 ч. 13 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі, зокрема, повернення позовної заяви.

Тлумачення вказаних приписів процесуального законодавства дає можливість зробити висновок, що у разі повернення позовної заяви заходи забезпечення, які були вжиті до подання позовної заяви, скасовуються не автоматично в силу положень процесуального законодавства, а мають бути скасовані безпосередньо судом.

Як в межах судової справи № 363/4557/24, так і в межах судової справи № 363/4847/24 питання скасування вжитих заходів забезпечення позову не вирішувалося. Внаслідок цього заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою суду від 13.09.2024 року, є чинними та продовжують застосовуватися.

Стороною позивача не надано жодних доказів того, що вжиті заходи забезпечення позову припинили свою дію, зокрема, внесено записи до реєстрів про припинення арешту щодо спірного майна. Підхід щодо застосування заходів забезпечення позову за наявності лише побоювань щодо чинності вже застосованих заходів забезпечення без вжиття заявником певних дій на доведення вказаних обставин не є обґрунтованим та розумним в аспекті застосування заходів забезпечення позову, які мають застосовуватися лише за наявності для того чітко визначених законодавством підстав.

У зв`язку з цим судом не встановлено підстав для вжиття заходів забезпечення позову, які і так були застосовані ухвалою суду від 13.09.2024 року, не скасовані та продовжують діяти.

На підставі викладеного, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ст.ст. 149-154 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.В. Рукас