Справа № 138/1663/24
Провадження № 22-ц/801/2038/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Холодова Т. Ю.
Доповідач:Копаничук С. Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 рокуСправа № 138/1663/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Копаничук С.Г. (суддя - доповідач),

суддів: Оніщука В. В., Шемети Т. М.,

за участі секретаря судового засідання: Кашпрук М. Г.,

учасники справи:

заявник ОСОБА_1 ,

заінтересована особа Могилів-Подільська міська рада,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Білозора Олега Леонідовича на ухвалу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 07 серпня 2024 року, постановлену під головуванням судді Холодової Т. Ю., у справі окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи Могилів-Подільської міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, за участі заінтересованої особи Могилів-Подільської міської ради, про встановлення факту перебування її на утриманні ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 з 1995 року по день смерті, та спільного проживання по АДРЕСА_1 ; встановлення факту належності правовстановлюючого документу ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , державного акту на право власності на земельну ділянку, площею 2,93 га, розташовану на території Сказинецької сільської ради, з цільовим призначенням ведення товарного сільськогосподарського виробництва, серії ВН від 03.12.1999 року, виданого на підставі рішення 6 сесії 23 скликання Сказинецької сільської ради народних депутатів від 04.10.1999 року на ім`я ОСОБА_4 .

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 07 серпня 2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

У апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Білозор О. Л., посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Зазначає, що висновок про повторність неявки заявника та її представника у судове засідання є помилковим, оскільки на перше засідання адвокат Білозор О. Л. подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю у розгляді іншої справи Вінницьким міським судом, а до наступного судового засідання 07 серпня 2024 року він подав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, про участь у розгляді справи в режимі відеоконференції та про відкладення розгляду справи, які судом не були вирішені.

Сторони та їх представники будучи належним чином повідомлені в судове засідання не з`явились. Представник ОСОБА_1 адвоката Білозор О. Л. подав заяву про розгляд справи без його участі, вимоги апеляційної скарги підтримав.

Заслухавши доповідача, учасників процесу, дослідивши матеріали справи, ухвалу суду в межах доводів і вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим; законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права; обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції не відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Постановляючи ухвалу про залишення без розгляду заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що заявниця та її представник, будучи належно повідомленими про час та місце розгляду справи, повторно не прибули в судове засідання по справі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подали, що є підставою для залишення заяви без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 10 червня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 10 липня 2024 року о 10:30 год.

Копію ухвали було надіслано в електронний кабінет адвокату Білозору О. Л. (а.с. 25). Доказів направлення ухвали заявниці ОСОБА_1 та повідомлення її про дату та час судового засідання матеріали справи не містять.

10 липня 2024 року ОСОБА_5 та її представник в судове засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили. Розгляд справи відкладено на 07 серпня 2024 року о 11:30 год.

07 серпня 2024 року адвокат Білозор О. Л. подав до суду клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та заяву про відкладення її розгляду.

Разом з тим, суд першої інстанції застосувавши, положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України за якими, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, констатувавши відповідні обставини, що перешкоджають розгляду справи, за наявності яких суд наділений правом на залишення заяви без розгляду, дійшов висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Подібна норма міститься і в ч.5 ст.223 ЦПК України.

Аналіз вказаних норм свідчить про те, що умовами залишення позовної заяви без розгляду є:

- повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання;

- повідомлення позивача (заявника) про судове засідання належним чином;

- відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання;

- неявка в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору;

- від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

З матеріалів справи вбачається, що після відкриття провадження, справа до призначалась розгляду на 10 липня 2024 року, однак була відкладена у зв`язку з неявкою ОСОБА_5 та її представника, при цьому відомості про надсилання ОСОБА_1 копії ухвали про відкриття провадження та судової повістки у справі відсутні.

У матеріалах справи відсутня виготовлена судом першої інстанції в автоматизованій системі документообігу суду судова повістка про виклик адвоката Білозора О. Л. у судове засідання на 07 серпня 2024 року, що унеможливлювало автоматичне надсилання до Електронного кабінету чи на офіційну електронну адресу такому учаснику судового процесу повідомлення про розгляд справи за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Також відсутня судова повістка про виклик безпосередньо ОСОБА_1 .

За вказаних обставин, без наявних у матеріалах справи доказів належного повідомлення учасників про дату та час судового засідання, до вирішення заявлених представником ОСОБА_5 адвокатом Білозором О.Л. клопотань, у суду були відсутні правові підстави для залишення позову без розгляду, оскільки відсутній елемент належного повідомлення учасників справи та, як наслідок повторності - другої поспіль неявки позивача та її представників у судове засідання.

Крім цього, згідно з частинами 2,4,5,6 ст.128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21) зазначено, що «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однієї із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства».

В матеріалах справи відсутні будь-які відомості про належне повідомлення заявниці ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_6 про судове засідання, призначене на 07 серпня 2024 року.

За таких обставин, заявницю та її представника не було належним чином повідомлено про розгляд справи, не вирішено заявлені клопотання, відсутні підтвердження ознаки повторності їх неявки у судове засідання, а тому у суду першої інстанції не було правових підстав для залишення заяви без розгляду.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що у суду першої інстанції не було правових підстав, передбачених п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України для залишення позовної заяви без розгляду, а тому ухвала суду першої інстанції, відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 379, 381, 382-384, 389, 390 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Білозора Олега Леонідовича задовольнити.

Ухвалу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 07 серпня 2024 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.Г. Копаничук

судді: В. В. Оніщук

Т. М. Шемета