Справа №760/496/24 2-о/760/175/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2024 року місто Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі головуючого судді - Верещінської І.В., за участю секретаря судового засідання Прищепи С.С., заявника ОСОБА_1 , представника заявника ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2024 року до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора та ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , рідна тітка заявника та ОСОБА_5 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємицею квартири за законом, на підставі ч. 3 ст. 1266 ЦК України, у другу чергу є заявник, за правом представлення, як племінниця спадкодавця на спадщину, яка належала б за законом її батькові - ОСОБА_6 , який помер у ІНФОРМАЦІЯ_4 у російській федерації, якби він був живим на час відкриття спадщини.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06.03.2024 відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження.

Заявник та її представник у судовому засіданні вимоги заяви підтримали з підстав, викладених у ній, та просили її задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилась проте, направила суду посвідчену у консульстві заяву, відповідно до якої не заперечувала стосовно задоволення заяви ОСОБА_1 , просила розгляд справи проводити за її відсутності.

Заінтересована особа Дев`ята Київська державна нотаріальна контора в судове засідання представника не направила, заперечень не подавала.

Разом із тим, для повного та всебічного розгляду вказаної заяви ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16.05.2024 року було витребувано у Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори (03087, місто Київ, вулиця Волинська, 6) належним чином завірену копію спадкової справи (номер справи у спадковому реєстрі 71326420, номер у нотаріуса 724/2023), заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . На виконання ухвали суду Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою надано належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи.

Заслухавши учасників справи, показання свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; усиновлення; встановлення фактів, що мають юридичне значення; відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; визнання спадщини відумерлою; надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи, зокрема про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 06.04.2023, виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 8).

02.10.2023 Дев`ятою Київською державною нотаріальною конторою за заявою ОСОБА_1 відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_4 (а.с. 63-79).

Згідно заяви ОСОБА_3 про відмову від спадщини за заповітом, посвідченої 07.06.2023 третім секретарем з консульських питань Посольства України в Королівстві Іспанія, остання відмовилась від спадщини за заповітом своєї тітки ОСОБА_4 на користь своєї сестри ОСОБА_1 .

Згідно письмових пояснень ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно є рідною сестрою її батька ОСОБА_6 , а тому, відповідно є рідною тіткою їй та заявниці. Також, повідомила суду, що зараз проживає за межами України та за станом здоров`я не змогла зайнятись оформленням спадщини на підставі заповіту ОСОБА_4 , тому відмовилась від спадщини на корить своєї сестри - заявника по справі. Також, ОСОБА_3 повідомила суду, що у них із рідною сестрою відсутній будь-який спір про право та попросила суд задовольнити заяву і встановити факт, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною тіткою ОСОБА_1 .

Однак, під час подання документів для підтвердження родинних відносин між заявницею і померлою ОСОБА_4 , виявилось, що свідоцтво про народження заявниці має пошкодження, а саме, розмито напис у графі «Батько», а також у Реєстрі актів цивільного стану відсутні відомості про народження інших родичів заявниці - батька та тітки, необхідних для підтвердження родинних відносин.

Постановою нотаріуса Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_8 від 02.10.2023 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через неможливість підтвердити родинні відносини з померлою ОСОБА_4 (а.с. 18).

Згідно відповідей Іванківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Бердичівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та Державного архіву Київської області надати копії актових записів про народження громадянина ОСОБА_9 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 (або ІНФОРМАЦІЯ_5) у селі Кропивня Вишгородського району Київської області та громадянки ОСОБА_10 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Розважів Вишгородського району Київської області немає можливості (а.с. 60-61).

18.06.2024, допитний в якості свідка, ОСОБА_11 , сусід та друг родини ОСОБА_12 , повідомив суду, що дружив із померлою ОСОБА_4 та зараз продовжує дружити із її племінницями, а саме заявницею та ОСОБА_3 та розказав обставини життя померлої, повідомив, що саме від померлої знав хто кому і ким приходиться, повідомив суду, що останні роки ОСОБА_4 хворіла, а оскільки заявниця теж мала проблеми зі здоров`ям, тому постійно зверталась до лікаря-доглядальниці ОСОБА_13 , яка допомагала у догляді за померлою останні роки її життя. Також розказав суду, що похованням ОСОБА_4 займалась саме заявниця.

21.08.2024, свідок ОСОБА_14 повідомила суду, що знає заявника, її сестру ОСОБА_3 та померлу ОСОБА_4 . Родина свідка тісно дружила із родиною померлої, вона живе поруч, а останні роки за проханням заявниці часто допомагала у догляді за ОСОБА_4 . Свідок повідомила суду, що саме померла познайомила їх із заявницею як рідною племінницею, а оскільки останні мають незначну різницю у віці, то ОСОБА_1 та ОСОБА_4 мали постійні справжні родинні і дружні відносини. Також свідок розказала, що син заявниці понад рік мешкав у померлої.

21.08.2024, допитаний в якості свідка син заявниці ОСОБА_15 повідомив суду, що померла ОСОБА_4 дійсно є рідною тіткою його матері ОСОБА_1 та відповідно рідною сестрою його діда ОСОБА_6 . Також, свідок розказав, що коли його батьки були у відряджені, то після смерті діда, він дійсно мешкав понад рік із рідною тіткою ОСОБА_4 .

Окрім вищезазначених доказів, факт родинних відносин між вказаними особами підтверджується наявними в матеріалах справи кольоровими фотографіями на яких зображена заявниця з членами сім`ї, в тому числі з рідною тіткою ОСОБА_4 , в різні періоди часу; копією актового запису про смерть ОСОБА_16 , виданого ОСОБА_6 ; довідкою про народження ОСОБА_17 , документи з поховання ОСОБА_4 (а.с. 19-23,26).

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (стаття 1258 ЦК України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Частиною 3 статті 1266 ЦК України передбачено, що племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Слід зазначити, що родинні відносини (споріднення) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними. Встановлення факту родинних відносин здійснюється судом в порядку окремого провадження.

Так, згідно п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, заявниця ОСОБА_1 позбавлена можливості реалізувати своє право на оформлення спадщини, яка відкрилась після смерті її тітки ОСОБА_4 , таким чином встановлення факту родинних відносин необхідне заявниці з метою отримання свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року ), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення " поза розумним сумнівом ". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів.

Згідно з вимогами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

За таких обставин, факт того, що ОСОБА_4 є рідною тіткою ОСОБА_1 , об`єктивно підтверджується показами свідків та наданими заявником письмовими доказами по справі в частині наявності родинних відносин між даними особами, а тому, враховуючи вищенаведені докази в їх сукупності, суд вважає встановленим факт наявності родинних відносин між заявником та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 76, 77, 263-265, 280-282, 293-294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , а саме, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною тіткою ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.В. Верещінська