Справа № 570/2215/24
Номер провадження 2/570/900/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2024 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судових засідань Захарук Г.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Клеванської селищної ради Рівненського району Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в :

В обґрунтування вимог позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати, ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина. Позивачка зазначає, що через юридичну необізнаність, хворобу, тяжкі життєві обставини не звернувсь до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті моєї мами. Однак, фактично вступила в управління майном.

З метою оформлення спадкових прав після смерті мами позивачка 2024 р. звернулася до приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Дацюк С. із заявою про прийняття спадщини. Однак, приватним нотаріусом Дацюк С.Г. було відмовлено в заведені спадкової справи у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини та наявними розбіжностями у прізвищах позивачки та її матері. Враховуючи викладене, позивачка була вимушена звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин.

Позивачка в судовому засіданні позов підтримала та просила його задоволити. Пояснила про обставини, зазначені вище. Додала, що після смерті мами виїхала за межі України, оскільки була офіційно працевлаштована за кордоном. Також позивачка часто лікувалася. В останнє судове засідання не з`явилася, згідно поданої заяви позов підтримує та просить справу розглядати без її участі.

Представник позивачки - адвокат Суржук Л.М. в судовому засіданні позов підтримала, просила його задоволити. В подальшому просила справу розглядати без її участі. У додаткових поясненнях представник позивачки зазначає про те, що смерть рідної людини була стресовою для позивачки, у зв`язку із чим остання перенесла пригнічений стан, сильні переживання та психологічну травму, у зв`язку з чим зверталася до лікаря. Крім того упродовж з березня по травень 2017 року позивачка хворіла на інфекційні хвороби. У зв`язку із тим, що упродовж березня-травня 2017 року позивачка не була офіційно працевлаштована, то листків непрацездатності закладом охорони здоров`я не оформлялося і не видавалося, а відтак підтвердити через державні (страхувальні) органи період її непрацездатності було неможливим. Медичної картки та консультаційних виписок позивачка не зберегла. Докази про захворювання позивачкою розшукувалися тривалий час і з`явилися у неї вже після подання позовної заяви. Так після відвідування закладу охорони здоров`я з метою пошуку інформації про захворювання минулих років, вдалося зібрати необхідну інформацію, яка відображена у виписці із медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_1 від 05.08.2024 р. Що стосується переліку хвороб і дат захворювань, що відображені у виписці із медичної карти ОСОБА_1 , то вони припали на період з 21 березня по 11 травня 2017 року. Оскільки позивачка мала інфекційні хвороби (ГРВІ, ускладнений бронхітом, ГРВІ тонзиліт стадія загострення) то в зазначений період в силу незадовільного стану здоров`я не могла вчиняти дії, направлені на отримання спадщини, адже лікувалася, також їй було протипоказано переохолодження (що підтверджується інформацією з виписки). Крім того, у квітні 2017 року позивачці було встановлено діагноз НЦД по церербральному типу (що відображено також у виписці). Нейроциркуляторна дистонія це поліетіологічне функціональне захворювання серцево-судинної системи нейрогенного генезу, в основі якого лежать розлади нейроендокринної регуляції, що супроводжуються різноманітними клінічними симптомами, які виникають або посилюються внаслідок стресових впливів, захворювання пов`язане з порушенням роботи нервової системи. Таким чином, враховуючи що позивачка мала інфекційні захворювання, та перенесла стресовий стан (що був пов`язаний із смертю рідної людини) у період з березня по травень 2017 року, а в подальшому виїхала за кордон, то через ці істотні труднощі та поважні причини вона не змогла звернутись із відповідною заявою до державної нотаріальної контори або до нотаріуса для прийняття спадщини, у зв`язку з чим строк для прийняття спадщини нею був пропущений. Позивачка також вірить у повір`я. Одна з прикмет та традиції українців говорить, що пора розібратися з речами покійного приходить тоді, коли всі поминальні обряди завершуються. Відтак позивачка в силу українських традицій та звичаїв остерігалася розпоряджатися речами покійної матері, особливо до 40 днів після її смерті. Важливі кардинальні зміни щодо майна померлої позивачка вважала такими, що викличе гнів у душі померлої. Зокрема, і ці через причини позивачка не звернутись упродовж перших 40 днів, і упродовж року із відповідною заявою до державної нотаріальної контори або до нотаріуса для прийняття спадщини, у зв`язку з чим строк для прийняття спадщини нею був пропущений.

Представник відповідача - Клеванської селищної ради Рівненського району Рівненської області в судове засідання не з`явився. Відповідно до поданої заяви позовні вимоги визнає, просить справу розглядати без його участі.

Повно та всебічно з`ясувавши всі обставини справи, заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення, з огляну на наступне.

Фактичні дані встановлені судом

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки - ОСОБА_2

На день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Позивачка займалася похованням своєї матері.

Після смерті матері відкрилася спадщина.

ОСОБА_2 була одружена з ОСОБА_3 . Свідоцтво про шлюб не збереглося. Від шлюбу у подружжя 27.03.1967 р. народилася дочка ОСОБА_4 , яка у подальшому у зв`язку із заміжжям змінила прізвище на « ОСОБА_5 ».

У 1969 році між подружжям ОСОБА_2 та ОСОБА_3 шлюб було припинено, що підтверджується свідоцтвом.

Сестра позивачки ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Батьком у свідоцтві про народження позивачки записаний ОСОБА_7 . Разом з тим, позивачка батька ніколи не знала, матір ніколи не розповідала про нього, вдруге не одружувалася. За увесь час проживання з матір`ю позивачка пам`ятає, що вона була одинока.

Серед додатків до позовної заяви долучена заява-прохання матері позивачки ОСОБА_8 від 03.08.2016р. до голови Клеванської селищної ради Рівненського району Рівненської області, в якій вона зазначає, що є матір-одиночка (а.с 24).

03 березня 2004 року позивачка зареєструвала шлюб із ОСОБА_9 , у зв`язку з чим змінила прізвище із « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_11 ». З дати одруження і по даний час проживає разом із своєю сім`єю по АДРЕСА_2 .

Бабуся позивачки ОСОБА_12 (мати ОСОБА_8 ) померла ще у 2000 році. Дідуся позивачка ніколи не знала. За розповідями своєї матері, дідусь (чоловік ОСОБА_12 ) в Україні ніколи не проживав, був громадянином Польщі, там і помер.

Після смерті матері позивачка мала намір оформити спадщину. Вона здійснила обряд поховання, а потім обряд поминок за померлою, привела у порядок її житло. Однак у травні 2017 року змушена була терміново виїхати за кордон, оскільки їй було запропоновано офіційне працевлаштування. Відтак не змогла вчасно звернутися із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Повернулася з-за кордону у жовтні 2017 року. Пізніше періодично теж виїжджала за кордон у зв`язку із працевлаштуванням.

На момент смерті матері ОСОБА_13 склад її сім`ї відсутній (підтверджується листом нотаріуса ОСОБА_14 від 11.04.2024 р.), тільки у житлі за адресою по АДРЕСА_3 , був зареєстрований ОСОБА_15 . Це є стороння особа, яка проживає на правах оренди у даному житлі, родинні відносини з померлою у нього відсутні.

Позивачка залишилася єдиним претендентом на спадщину. Інші спадкоємці першого ступеня спорідненості, які б могли прийняти спадщину - відсутні.

Протягом всього часу з моменту смерті матері позивачки ніхто не звертався до нотаріуса для відкриття спадкової справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З метою оформлення спадкових прав після смерті матері, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Дацюк С. із заявою про прийняття спадщини, якспадкоємець першої черги за законом, який бажає прийняти спадщину.

Після звернення до приватного нотаріуса Дацюк С.Г., позивачці було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, також роз`яснено нотаріусом про необхідність звернутися до суду про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем оскільки, наявні розбіжності у прізвищах померлої із спадкоємцем.

Згідно наявних матеріалів справи, спадкоємцем першої черги є позивачка.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 надали суду показання про те, що знають заявницю з дитинства, і вона є донькою ОСОБА_19 - ОСОБА_20 . Заявниця проживала разом з мамою до того часу, поки не вийшла заміж. Сестра заявниці померла раніше за матір заявниці. У будинку ще проживав ОСОБА_21 , але він орендував житло, мав окремий вхід до будинку.

Положення законодавства.

При прийнятті рішення суд зважає на наступне.

Відповідно до ст.1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно до ч.1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За ч. 3 цієї ж статті, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Підставою для прийняття судом рішення про визначення спадкоємцю додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

Суд погоджується з тим, що смерть рідної людини була стресовою для позивачки, у зв`язку із чим остання перенесла пригнічений стан, сильні переживання та психологічну травму, у зв`язку з чим зверталася до лікаря. Крім того упродовж з березня по травень 2017 року позивачка хворіла на інфекційні хвороби. У зв`язку із тим, що упродовж березня-травня 2017 року позивачка не була офіційно працевлаштована, то листків непрацездатності закладом охорони здоров`я не оформлялося і не видавалося, а відтак підтвердити через державні (страхувальні) органи період її непрацездатності було неможливим. Медичної картки та консультаційних виписок позивачка не зберегла. Докази про захворювання позивачкою розшукувалися тривалий час і з`явилися у неї вже після подання позовної заяви. Так після відвідування закладу охорони здоров`я з метою пошуку інформації про захворювання минулих років, вдалося зібрати необхідну інформацію, яка відображена у виписці із медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_1 від 05.08.2024 р. Що стосується переліку хвороб і дат захворювань, що відображені у виписці із медичної карти ОСОБА_1 , то вони припали на період з 21 березня по 11 травня 2017 року. Оскільки позивачка мала інфекційні хвороби (ГРВІ, ускладнений бронхітом, ГРВІ тонзиліт стадія загострення) то в зазначений період в силу незадовільного стану здоров`я не могла вчиняти дії, направлені на отримання спадщини, адже лікувалася, також їй було протипоказано переохолодження (що підтверджується інформацією з виписки). Крім того, у квітні 2017 року позивачці було встановлено діагноз НЦД по церербральному типу (що відображено також у виписці). Нейроциркуляторна дистонія це поліетіологічне функціональне захворювання серцево-судинної системи нейрогенного генезу, в основі якого лежать розлади нейроендокринної регуляції, що супроводжуються різноманітними клінічними симптомами, які виникають або посилюються внаслідок стресових впливів, захворювання пов`язане з порушенням роботи нервової системи.

Одна з прикмет та традиції українців говорить, що пора розібратися з речами покійного приходить тоді, коли всі поминальні обряди завершуються. Про зазначені традиції розповідають різні джерела, зокрема вони містяться у мережі інтернет: https://cultua.media/culture/actual-novini/shcho-robyty-z-rechamy-pokijnykh/ (сайт новини культури України, публікація «Що робити з речами покійних»).

Публікація «Що не можна робити рік після смерті родича, щоб не розгнівати його душу» (https://news.glavred.net/chto-nelzya-delat-god-posle-smerti-rodstvennika-chtoby-ne-razgnevat-ego-dushu-10490827.html) розповідає про важливі заборони і прикмети, якими люди користуються протягом 40 днів і року після смерті близької людини. Зокрема вважається, що протягом року небажано робити ніяких серйозних дій з майном померлого. Вважається, що кардинальна зміна в житті вплине на траур. Адже рік після смерті людини повинен бути присвячений пам`яті про нього. Відтак позивачка в силу українських традицій та звичаїв остерігалася розпоряджатися речами покійної матері, особливо до 40 днів після її смерті.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов?язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов?язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов?язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

При вирішенні судової справи суд враховує позицію, викладену у постанові КЦС ВС від 16 серпня 2023 року у справі № 758/13293/18. У ній зазначається, що такі обставини, як тяжкий стресовий стан, спричинений втратою матері є достатніми правовими підставами для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Щодо наявних розбіжностей у написанні прізвища позивачки та спадкодавиці.

Згідно повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 17 жовтня 2000 року на ім`я позивачки, її прізвище вказано як ОСОБА_22 .

Батьками зазначені: ОСОБА_7 та ОСОБА_23 .

Попри різне написання прізвищ, ідентичними є написання імен та по батькові.

Розбіжності при написанні прізвища позивачки та прізвища її матері виникли через неправильний переклад з російської на українську мову, і такі помилки створюють для позивача перешкоду в оформленні його спадкових прав, породжують для нього негативні юридичні наслідки, так як на даний час це впливає на реалізацію його права з оформлення спадщини. Виправити зазначені вище помилки в позасудовому порядку на даний час неможливо, оскільки після отримання паспорта, всі документи в подальшому видавалися на прізвище « ОСОБА_10 ».

Як вже зазначалося, в судовому засіданні були допитані свідки ОСОБА_18 , ОСОБА_17 та ОСОБА_24 , які надали показання про те, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була матір`ю ОСОБА_1 . Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 немає. У будинку деяких час проживав чоловік - ОСОБА_21 , який орендував частину будинку у ОСОБА_2 , він користувався окремим входом до будинку.

За ч.2 ст.315 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно п.1 ч.1 ст.315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Статтею 315 ЦПК України визначено факти, які можуть встановлюватись у судовому порядку. Частиною другою даної норми передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Висновки суду.

Згідно усталеної судової практики, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов?язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Підставою для прийняття судом рішення про визначення спадкоємиці додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

Строк, встановлений ст. 1272 Цивільного кодексу України для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважних причин: позивачка вчасно не звернулась до нотаріальної контори/нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки, після смерті матері мала інфекційні захворювання, та перенесла стресовий стан та у період з березня по травень 2027 року проходила лікування, а в подальшому виїхала за кордон.

Також, щодо спадкового майна немає спору, органи місцевої влади не заперечують щодо задоволення позову.

Отже, позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин. А тому такий строк підлягає поновленню зважаючи на поважність причин пропуску та з огляду на те, що позивачка не відмовляється від оформлення спадкових прав.

Також при розгляді прави були підтверджені обставини щодо того, що заявниця є донькою спадкодавиці.

Розглянувши справу в межах заявлених позивачкою вимог та зазначених і доведених нею обставин, враховуючи положення ч.3 ст. 1272 ЦК України, ст. 315 ЦПК України суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 12, 89, 141, 142, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Клеванської селищної ради Рівненського району Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин - задоволити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк - три місяці з часу набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивачка: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканка АДРЕСА_4 ).

Відповідач: Клеванська селищна рада Рівненського району Рівненської області (, адреса: вул. Івана Франка, буд. 20, с-ще Клевань Рівненського району Рівненської області).

Суддя Красовський О.О.