Справа № 305/1244/24
Провадження по справі 2/305/508/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.10.2024 Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі: секретаря судового засідання Шемоти М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 (далі Позивачка) звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 (далі Відповідач) про розірвання шлюбу. Позовні вимоги мотивує тим, що між нею та Відповідачем шлюб зареєстрований 29 лютого 2024 року. З позовної заяви вбачається, що у період шлюбу у сторін дітей не народилося. Зазначає, що спільне життя з Відповідачем не склалося, оскільки у них різні погляди на сімейне життя, через що в сім`ї виникали сварки та непорозуміння, які призвели до того, що вони втратили почуття любові та поваги одне до одного. Впевнившись у тому, що примирення суперечить її інтересам, просить шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 29 лютого 2024 року Рахівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління за №25, розірвати.

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 14.05.2024 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та надано Відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач, ОСОБА_2 повідомлений про відкриття провадження у справі, дату, час та місце розгляду справи шляхом отримання ухвали та позовної заяви з додатками. 07.06.2024 від нього надійшла заява про надання їм з дружиною строку на примирення, оскільки він має намір зберегти сім`ю.

Ухвалою Рахівського районного суду від 11 червня 2024 року сторонам було надано три місяці для примирення, а провадження у справі зупинено.

Ухвалою Рахівського районного суду від 13.08.2024 було поновлено провадження у справі та призначено її розгляд з викликом сторін.

Позивачка ОСОБА_1 30.09.2024 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, наполягає на їх задоволенні, оскільки примирення між ними не можливе.

Від відповідача, ОСОБА_2 , 03.10.2024 до суду надійшла заява про розгляд цієї справи без його участі, не заперечує щодо задоволення позовних вимог, оскільки примирення між ними не можливе.

Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи й вирішення спору по суті, суд приходить до такого висновку.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований 29 лютого 2024 року Рахівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління за №25, що підтверджено свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

У шлюбі у сторін дітей не народилося.

Згідно з основними засадами цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частиною п`ятою статті 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини припинення сімейних стосунків, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню відповідно до ст. 112 СК України, оскільки встановлено, що причина розпаду подружніх відносин між сторонами є справжньою, глибинною. Подружжя фактично припинило спільне проживання і сімейне життя з поважної причини. Встановлено, що сторони спільно не проживають та не підтримують сімейних відносин з травня 2024 року, а їх шлюб проіснував два місяці. Нині шлюб має формальний характер, збереження нормальних сімейних відносин між сторонами є неможливим, оскільки у наданий судом строк сторони до примирення не дійшли, отже подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечить інтересам Позивачки, яка звернулася з даним позовом про розірвання шлюбу, тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне.

Сторони під час укладення шлюбу прізвищ не змінювали.

Згідно з вимогами ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Таким чином, копію даного рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати органу державної реєстрації актів цивільного стану, для внесення відповідних відомостей.

Частиною 2 статті 114 Сімейного кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Позивачка вимоги про стягнення судового збору з Відповідача не пред`являла.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 83, 89, 263-265, 273 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 29 лютого 2024 року Рахівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління за №25, розірвати.

Судові витрати залишити за Позивачкою, ОСОБА_1 .

Копію рішення для виконання надіслати Рахівському відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: В.Е. Ємчук