Справа № 752/9014/24
Провадження № 2/752/4779/24
У Х В А Л А

Іменем України

02 жовтня 2024 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Слободянюк А.В.,

секретаря судового засідання - Крушельницької Д.М.,

представника позивача - Васильєвої С.М. ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника позивача Київського міської ради Васильєвої Сніжани Максимівни про заміну процесуального статусу відповідача в межах розгляду цивільної справи за позовом Київської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Державний реєстратор Київської філії комунального підприємства «Центр реєстраційних послуг» Пархоменко Мар`яна Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біловол Сергій Михайлович, про усунення перешкод у володінні та розпорядженні земельної ділянкою, скасування рішення про державну реєстрацію, припинення права власності, звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у придатний для використання стан,

в с т а н о в и в :

У провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває вказана цивільна справа.

Звертаючись до суду з позовом, позивач Київська міська рада просить:

1) усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою (кадастровий номер :79:142:0083) шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Біловола С.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 19.07.2018 № 42137201 за ОСОБА_3 на об`єкт нерухомого майна, загальна площа 22,1 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, що знаходиться в межах земельної ділянки (кадастровий номер :79:142:0083) за адресою АДРЕСА_1 .

2) усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою (кадастровий номер :79:142:0083) шляхом припинення права власності ОСОБА_3 на об`єкт нерухомого майна, загальна площа 22,1 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, що знаходиться в межах земельної ділянки (кадастровий номер :79:142:0083) за адресою АДРЕСА_1 .

3) усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володіння та розпорядженні земельною ділянкою (кадастровий номер :79:142:0083) шляхом зобов`язання ОСОБА_3 знести об`єкт самочинного будівництва, а саме: гараж № НОМЕР_1 , загальною площею 22,1 кв. м. та повернути Київській міській раді земельну ділянку під зазначеним об`єктом нерухомого майна, орієнтовною площею 22,1 кв.м, що розташована у межах земельної ділянки з кадастровим номером :79:142:0083 на АДРЕСА_1 з приведенням її у придатний для використання стан.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03 травня 2024 року провадження у справі відкрито та розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовчий розгляд справи за участю сторін.

В підготовче засідання представник позивача з`явилася, відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та третя особа - державний реєстратор Київської філії КП "Центр реєстраційних послуг" Пархоменко М.В. в підготовче засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені у встановленому ст. 128 ЦПК України порядку, про причини неявки суду не повідомили. Від третьої особи- приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Біловола С.М. надійшов лист, в якому він просить справу розглядати за його відсутності.

Від представника позивача Київської міської ради Васильєвої С.М. в підготовчому засіданні надійшло письмове клопотання про заміну процесуального статусу ОСОБА_2 з відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача у даній справі. Клопотання обгрунтовує тим, що згідно з правовою позицією Верховного Суду щодо застосування норм статті 376 Цивільного кодексу України та статті 212 Земельного кодексу України належним відповідачем у справах про знесення самочинного будівницьтва є особа, яка придбала об`єкт самочинного будівництва в забудовника та зареєстрували право власності на такий об`єкт. Разом з тим, жодна із позовних вимог у справі не адресована ОСОБА_2 , що свідчить про відсутність правових підстав для визнання його статусу як відповідача у цій справі. Водночас відповідач вбачає підстави для участі ОСОБА_2 в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, оскільки у зв`язку із відсутністю у ОСОБА_5 прав на спірний об`єкт нерухомого майна, ОСОБА_3 було неможливо передати у власність відповідне нерухоме майно. Таким чином, суд має дослідити обставини вчинення первісної державної реєстрації прав власності на об`єкт самочинного будівництва за ОСОБА_2 , з`ясувати питання щодо наявності в нього достатніх правовстановлювальних документів на об`єкт нерухомого майна та наявності в нього права відчужувати спірний об`єкт іншим особам, в тому числі ОСОБА_3 . У зв`язку з цим, незважаючи на відсутність споруміж Київською міською радою та ОСОБА_2 , розгляд даної справи вплине на його права та інтереси, а отже є підстави для залучення його в якості третьої особи , що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

Вивчивши подане клопотання, заслухавши представника позивача, яка клопотання підтримала та просила задовольнити з мотивів наведених у ньому, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Як вбачається зі змісту вказаного клопотання, представник позивача просить змінити процесуальний статус ОСОБА_2 з відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, посилаючись на постанову Верховного Суду від 19 березня 2024 року у справі №915/1439/21, у якій Верховний Суд, зокрема, виклав правову позицію щодо застосування норм статті 376 Цивільного кодексу України та статті 212 Земельного кодексу України, зазначив, що належним відповідачем у справах про знесення самовільного будівництва є особа, яка придбала об`єкт самочинного будівництва в забудовника та зареєструвала право власності на такий об`єкт.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (пункти 3 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина друга статті 48 ЦПК України).

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 07 липня 2021 у справі № 369/14294/17, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (аналогічна позиція наведена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (пункт 41), від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц (пункт 49), від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.4), від 12.12.2018 у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17 (пункт 38), від 13.03.2019 у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27.03.2019 у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63)).

Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно треба розглядати як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16 (пункт 36)).

Аналогічні висновки містяться і в постанові Верховного Суду від 14.05.2024 у справі №758/38/21, на яку посилається представник позивача у поданому клопотанні.

Зокрема, у вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Оскільки ефективним способом захисту прав власника земельної ділянки щодо усунення перешкод у користуванні нею з урахуванням обставин справи є вимога про знесення самочинного будівництва, належним відповідачем за такою вимогою є власник відповідної забудови.

Вирішуючи клопотання представника позивача про зміну процесуального статусу відповідача, суд також враховує, що норми чинного ЦПК України не містять положень, які б передбачали можливість заміни процесуального статусу відповідача на третю особу.

Механізм заміни відповідача у справі визначений статтею 51 ЦПК України, згідно з якою суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ураховуючи наведене, суд вважає, що клопотання представника позивача про зміну процесуального статусу відповідача ОСОБА_2 є безпідставним та не ґрунтується на нормах закону, у зв`язку з чим у задоволенні такого клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 51, 81, 197-200, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника позивача Київського міської ради Васильєвої Сніжани Максимівни про зміну процесуального статусу ОСОБА_2 з відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слободянюк А.В.