справа № 208/6550/18
провадження № 2-п/208/26/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Гречана В.Г., за участі секретаря судового засідання Трусової А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кам`янське заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 22 березня 2019 року по цивільній справі № 208/6550/18 за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 22.03.2019 року по цивільній справі № 208/6550/18 позов Акціонерного товариства «Райффайзен банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 заборгованість в сумі 10 715 доларів США та 10 центів, що в еквіваленті за курсом НБУ на дату розрахунку становить 292998 грн. 50 коп. грн., а також судові витрати по справі.

15.09.2024 року Ухвалою Заводського районного суду м.Дніпродзержинська задоволено заяву про заміну стягувача у виконавчому провадженні по цивільній справі № 208/6550/18 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_3 стягнення заборгованості за кредитним договором.

21.08.2024 відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення, яку обґрунтовує наступним.

Банк пред`явив зазначену вимогу до ОСОБА_1 шляхом подання позовної заяви до суду ще у 2010 році та рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01.11.2010 року у справі № 2-781/10 з неї було стягнуто на користь позивача заборгованість за кредитом в розмірі 116481,53 грн., про що зазначено також в заочному рішенні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 22 березня 2019 р. у справі № 208/6550/18. Відповідно просить скасувати заочне рішення Заводського районного суду м.Дніпродзержинська від 22 березня 2024 року у справі №208/6550/18 і призначити справу до розгляду за правилами загального провадження та поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, надав заяву, в якій просить суд розглядати заяву за відсутністю представника, вимоги зазначіені в заяві підтримує в повному обсязі, не заперечував проти винесення заочного рішення по справі.

Представник позивача у судове засідання не з`явились, представник надав заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якому просив залишити без розгляду заяву.

На підставі ч. 1 ст. 287 ЦПК, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом, з огляду на приписи ч. 2ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, думку сторін, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Частини 3, 4 ст. 284 ЦПК України передбачають, що учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення, яке ухвалене судом 22 березня 2019 р., тобто через 5 років.

В обґрунтування поважності пропуску строку вказує, що з 2010 року до кінця 2022 року фактично проживала разом з чоловіком у його квартирі за іншою адресою, а саме АДРЕСА_1 , а тому, відповідно не була обізнана про ухвалене судом рішення, оскільки судові повістки були направлена за іншою адресою, ухвала про відкриття провадження та рішення суду також. З кінця березня 2022 року переїхала взагалі до іншого міста.

Заявниця зазначає, що до цього часу ні судові повістки , ні копія заочного рішення від 22 березня 2019 року по справі № 208/6550/18 на її адресу не надходили та їй не вручались, з текстом вказаного судовог рішення вона ознайомилась 20 серпня 2024 року у Єдиному державному реєстрі судових рішень, та не мала можливості раніше подати заяву про перегляд зазначеного заочного рішення.

Проте, ОСОБА_1 в своїй заяві не вказала за якою саме офіційною адресою їй повинні були прийти повістки про виклик до суду та заочне судове рішення. Оскільки , як було нею зазначено, вона мешкала за іншою адресою.

Інших причин, які б вказували на поважність пропуску строку відповідачем ОСОБА_1 не зазначено.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що "вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 3.04.2008 у справі "Ponomaryov v. Ukraine", п. 41)";

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення від 29.10.2015 у справі "Ustimeтko v. Ukraine", п. 46)".

Відповідно до статті 120ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зазначене дає підстави для висновку, що за загальним правилом (крім випадків, передбачених ЦПК України), процесуальні документи, подані поза межами встановлених законом процесуальних строків на вчинення певних процесуальних дій, приймаються та розглядаються по суті за наявності підстав для поновлення строку. В іншому випадку така заява залишається без розгляду.

Крім цього Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 12 червня 2024 року по справі №756/11081/20 відступила від раніше сформованого висновку у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі №214/5505/16 (провадження №14-74цс21) та констатувала, що Велика Палата Верховного Суду, відступаючи від висновків, сформульованих у її постанові від 09 листопада 2021 року у справі №214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), наводить такі висновки щодо застосування положень статей 126, 127 ЦПК України всукупності зі статтями 284, 286, 287 цього Кодексу: передбачені частиною третьою статті 287ЦПК України повноваження суду першої інстанції стосуються саме суті заяви про перегляд заочного рішення (зокрема, подання чи неподання відповідачем доказів по суті справи і доказів поважності неявки в судове засідання, на якому було ухвалене заочне рішення) і не застосовуються у ситуації пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення; оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та наявності підстав для його поновлення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126ЦПК України, а не залишення її без задоволення.

Враховуючи, що відповідачем ОСОБА_1 не доведено поважність причини пропуску звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, у заяві про скасування заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, та які не були досліджені судом при його ухваленні, суд дійшов висновку про залишення без розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст. ст.126,284,287,288 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м.Дніпродзержинська від 22 березня 2019 року по цивільній справі № 208/6550/18 за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

2. Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м.Дніпродзержинська від 22 березня 2019 року по цивільній справі № 208/6550/18 за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.Г. Гречана