"01" жовтня 2024 р. Справа № 363/2193/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Дрозд В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород заяву адвоката Кирієнко Віри Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 серпня 2024 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Кирієнко В.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до Вишгородського районного суду Київської області із заявою про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16.08.2024 року по цивільній справі за позовом ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви про скасування заочного рішення, зазначила, що заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 16.08.2024 року позов ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС»заборгованість за кредитним договором № 1180-9891 від 31.03.2023 року у розмірі 84000, 00 грн., а також судовий збір в розмірі 2 422, 40 грн. 06.09.2024 року ОСОБА_1 випадково дізналась про винесене рішення, а саме у застосунку «Дія» надійшло сповіщення про наявність даного рішення. Прийняти особисту участь у судових засіданнях по даній справі відповідач не мала можливості, оскільки була не обізнана про наявність такої справи у провадженні Вишгородського районного суду Київської області. СМС повідомлень про призначення судових засідань не отримувала, так як у відповідача було викрадено телефон, у зв`язку із чим нею було змінено номер телефону. Повістки про виклик до суду, які були направлені на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 не надходили. Зазначила, що позивачем належними та допустимими доказами не доведено факт укладення кредитного договору з ОСОБА_1 , а також не надано доказів про фактичне надання грошових коштів. На підставі викладеного, представник відповідача просила суд скасувати заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16.08.2024 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Крім того, 25.09.2024 року до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що твердження позивача про укладання електронного договору про відкриття кредитної лінії № 1180-9891 є голослівними, оскільки до позовної заяви не наданого жодного доказу на підтвердження своїх тверджень. Довідки про перерахування відповідачу кредиту та про видачу кредитних коштів не є належними доказами, які підтверджують здійснення фінансової операції щодо переказу грошових коштів, оскільки матеріали справи не містять належних та беззаперечних доказів того, що номер банківської карти, який вказаний як номер картки відповідача, належить саме ОСОБА_1 . На підставі викладеного, представник відповідача просила суд скасувати заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16.08.2024 року, судові витрати покласти на позивача та розгляд справи здійснювати за відсутності відповідача та її представника.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про місце, день та час розгляду справи були повідомлені належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, суд вважає можливим провести судовий розгляд у відсутності сторін по справі, неявка яких не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши надані до суду документи та матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 16 серпня 2024 року позов ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» заборгованість за кредитним договором № 1180-9891 від 31.03.2023 року у розмірі 84000, 00 грн., а також судовий збір в розмірі 2 422, 40 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як передбачено ч. 7 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно роз`яснень, наданих Верховим Судом України в постанові Пленуму № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» суд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 , була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, шляхом направлення судових повісток-повідомлень про виклик її до суду за встановленою судом адресою реєстрації, що підтверджується поверненням судової повістки з відміткою відділення зв`язку про причину не вручення «за закінченням терміну зберігання». Повернення судової повістки з зазначеною відміткою є належним повідомленням відповідача. Окрім того, як стверджує представник відповідача про наявність заочного рішення відповідач дізналася із застосунку «Дія», а тому судові повістки про виклик у судові засідання, направлені судом, також надходили відповідачу у застосунок «Дія».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 23.01.2023 у справі № 496/4633/18 листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Відповідачем та її представником не надано до заяви про перегляд заочного рішення докази, які не були досліджені судом і мають істотне значення для правильного вирішення справи, що є обов`язковою умовою для скасування заочного рішення згідно приписів статті 288 ЦПК України.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 260, 287-288,353 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Кирієнко Віри Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 серпня 2024 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 30 днів шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги, при цьому строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ І.Ю. КОТЛЯРОВА