Справа № 289/324/22
Номер провадження 2/289/9/24
УХВАЛА

02.10.2024 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Радомишльського районного суду Житомирської області перебуває вищевказана цивільна справа про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу.

Ухвалою суду від 02.06.2022 зупинено провадження у справі до припинення перебування відповідача ОСОБА_1 у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону формувань, що переведені на воєнний стан.

22.05.2024 на запит суду від начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшло повідомлення про те, що відповідач ОСОБА_1 загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 внаслідок бойових дій.

Ухвалою суду від 24.05.2024 поновлено провадження у справі.

Згідно витребуваного судом актового запису про смерть №207 від 22 квітня 2024 року відповідач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Сторони в судове засідання не з`явилися, однак в позовній заяві міститься клопотання представника позивача про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

В свою чергу, смерть фізичної особи як підстава для процесуального правонаступництва має універсальний характер. При цьому необхідно враховувати, що в тих випадках, коли матеріальні правовідносини тісно пов`язані з особою суб`єкта, правонаступництва матеріального, а відтак, і процесуального не може бути. Зокрема, згідно із ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема:

1) особисті немайнові права;

2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами;

3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом;

5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, які випливають із зобов`язання, що пов`язане з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Цивільне право регулює особисті немайнові права фізичної особи, що поділяються на два види:

1) особисті немайнові права, що забезпечують природне існування фізичної особи, якими фізична особа володіє довічно:

2) особисті немайнові права, що забезпечують соціальне буття фізичної особи:

Судом, враховуючи предмет позову, встановлено, що правовідносини, що виникли у даному випадку між учасниками процесу допускають правонаступництво.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне з метою з`ясування дійсних обставин щодо фактичного прийняття спадщини та встановлення кола спадкоємців, слід витребувати інформацію від Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області про склад осіб, які були зареєстровані та проживали за місцем реєстрації відповідача на момент його смерті, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та від Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області інформацію про коло спадкоємців ОСОБА_1 , а також іншу інформацію, яка має значення для розгляду справи, а саме факту посвідчення можливого заповіту, подання заяв про прийняття та відмови від спадщини після померлого.

Керуючись ст. ст. 13, 81, 260-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Витребувати від Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області наступну інформацію:

- чи ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований на території Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області на день своєї смерті;

- якщо так, то чи були спадкоємці, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини;

- чи були у ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , малолітні, неповнолітні, недієздатні або цивільна дієздатність яких обмежена спадкоємці.

Витребувати від Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області інформацію про коло спадкоємців ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також іншу інформацію, яка має значення для розгляду справи, а саме факту посвідчення можливого заповіту, подання заяв про прийняття та відмови від спадщини після померлого ОСОБА_1 .

Копію ухвали для виконання направити Радомишльській міській раді Житомирського району Житомирської області, Радомишльській державній нотаріальній конторі Житомирської області.

З метою розгляду справи у встановлений законом строк, зазначені докази необхідно надати на адресу суду до 01.11.2024.

Одночасно суд роз`яснює, що відповідно до чинного законодавства будь-яка особа у якої знаходиться доказ, повинна надати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені Розділом 1 Главою 9 ЦПК України.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Згідно ст. 146 ЦПК України, у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Ухвала про тимчасове вилучення доказів для дослідження судом є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню.

Відповідно до ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

У випадку повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судове засідання відкласти на 11.12.2024 о 13:00 год.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Олег КИРИЛЕНКО