Справа № 182/4187/24
Провадження № 2/0182/2711/2024
01.10.2024 м. Нікополь
Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого-судді Рунчевої О.В., розглянувши в м. Нікополі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
Представник позивача ОСОБА_2 29.07.2024 року звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на наступні обставини.
22.09.2018 року позивач зареєструвала шлюб з відповідачем.
Від даного шлюбу спільних дітей у подружжя народжено не було.
Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, спільне господарство не ведеться, мають окремий бюджет. Причиною тому стала розбіжність характерів, різні погляди на сімейне життя, права та обов`язки подружжя, інші життєві цінності. Між подружжям часто виникали конфлікти та суперечки, внаслідок цього сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. Майновий спір між ними відсутній, на примирення позивач не згодна, строк для примирення просить не надавати. За таких обставин ОСОБА_1 вважає, що подальше збереження шлюбу є неможливим і просить його розірвати.
Ухвалою суду від 30.07.2024 року відкрито провадження по справі, постановлено розглянути справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.13-14).
Позивач та її представник належним чином були повідомлені про розгляд справи в суді, до позову додано заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, на задоволенні позовних вимог наполягають, проти ухвалення заочного рішення не заперечують (а.с.5).
Відповідач повідомлявся про розгляд справи належним чином, а саме: на адресу його реєстрації було направлено ухвалу про відкриття провадження та позовну заяву з додатками, про що свідчить конверт (а.с.17), який повернувся на адресу суду, як не вручений, за закінченням терміну зберігання, відзиву на позовну заяву на адресу суду у встановлений законом строк не надіслав. Ухвала про відкриття провадження у відповідності до ч. 8 ст. 128, ч. 1 ст. 131 ЦПК України, вважається доставленою.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Справа розглядалась без фіксування судового засідання звукозаписувальними технічними засобами, що передбачено ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Як встановлено судом, 22.09.2018 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 був укладений шлюб, зареєстрований Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис за №1037 (а.с.8).
Від даного шлюбу у подружжя немає спільних дітей.
Шлюбні стосунки між сторонами припинені. Причиною тому послугували розбіжність характерів, різні погляди на сімейне життя, права та обов`язки подружжя, ведення спільного господарства, інші сімейні цінності. Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, мають окремий бюджет, а тому шлюб носить формальний характер. Між подружжям втрачено почуття любові та поваги один до одного, кожен з них живе своїм окремим життям та власними інтересами, втрачено всі духовні та фізичні зв`язки. Майновий спір між подружжям відсутній, на примирення позивач не згодна. Таким чином, подальше збереження шлюбу суперечить її інтересам.
Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України (далі СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 СК України.
Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст.115 Сімейного Кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад.
Враховуючи, що шлюб повинен відповідати волевиявленню особи та зважаючи на те, що збереження сім`ї буде суперечити інтересам позивача, а також те, що примушення до шлюбу є неприпустимим, суд дійшов висновку, що шлюб необхідно розірвати, задовольнивши тим самим позовні вимоги.
Керуючись ст.ст.56,110,112,113,115 СК України, ст.ст. 12,13,18,76,81,200,206,247,263-265 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 22.09.2018 року Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , актовий запис №1037 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 залишити прізвище « ОСОБА_4 », ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його повного складання.
Суддя: О. В. Рунчева