Справа № 184/1730/24
Номер провадження 2-о/184/146/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Томаш В.І.,

за участю секретаря судового засідання Михайлової Т.В.,

розглянувши в м. Покров цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 «про встановлення факту родинних відносин», -

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника звернулась до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, посилаючись на наступні обставини. Заявник народився ІНФОРМАЦІЯ_1 . В свідоцтві його батьками вказані: батько - ОСОБА_4 , мати ОСОБА_3 . Згідно копії паспорту громадянина України Серії НОМЕР_1 прізвище заявника зазначено відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_5 . Водночас, при видачі паспорту громадянина України у вигляді картки його прізвище було помилково зазначено як « ОСОБА_6 ». Згідно паспорту громадянина України Серії НОМЕР_2 , мати заявника ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , як і заявник. Отже, зареєстроване місце проживання заявника та його матері співпадає. ОСОБА_3 встановлена друга група інвалідності за загальним захворюванням безстроково. За висновком ЛКК від 05.08.22024 року ОСОБА_3 страждає на тяжкий психічний розлад та потребує постійного стороннього догляду. Таким чином, заявником через помилку при написанні прізвища втрачено юридичний зв`язок зі своєю матір`ю ОСОБА_3 . В зв`язку з чим вимушений звернутись до суду з даною заявою.

Заявник та його представник в судове засідання не з`явились, заявник надав заяву, в якій заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Заінтересована особа в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх в сукупності, прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України, відповідно до ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, згідно свідоцтва про народження, « ОСОБА_7 » (мовою оригіналу) народився ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батьками вказані: батько « ОСОБА_8 », мати « ОСОБА_3 » (мовою оригіналу) (а.с.6об).

Згідно копії паспорту Серії НОМЕР_1 , виданого 29.10.1996 року Нікопольським МВ УМВС України у Дніпропетровській області, прізвище заявника зазначено російською мовою « ОСОБА_5 » (а.с.7).

Згідно копії паспорту громадянина України у вигляді картки прізвище заявника помилково зазначено як « ОСОБА_6 » (а.с.4).

Згідно копії паспорту Серії НОМЕР_3 , виданого 10.11.1999 року Нікопольським МВ УМВС України у Дніпропетровській області, прізвище матері заявника зазначено « ОСОБА_5 » (а.с.5).

Згідно довідки до акта огляду МСЕК Серії 12 ААА №998393, ОСОБА_3 02.08.2018 року при первинному огляді встановлено другу групу інвалідності за загальному захворюванні безстроково (а.с.10).

Згідно висновку ЛКК №608 від 05.08.22024 року ОСОБА_3 страждає знаходиться на диспансерному обліку у лікаря-психіатра КП «ЦМЛ ПМР ДО» з діагнозом: важкий психічний розлад та потребує постійного стороннього догляду (а.с.10).

Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу Серії НОМЕР_4 , 08.01.1974 року ОСОБА_4 та ОСОБА_9 уклали шлюб. Після укладення шлюбу прізвище присвоєно « ОСОБА_5 » (а.с.10об).

Згідно Витягу з реєстру територіальної громади виконкому Покровської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_1 та ОСОБА_3 зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 (а.с.11).

Судом встановлено, що причиною різного написання їхніх прізвищ є різний переклад з російської мови на українську.

Встановлення факту родинних відносин між заявником та його матір`ю ОСОБА_3 має юридичне значення внаслідок того, що від встановлення вказаного факту залежить відновлення немайнових прав заявника щодо належності до однієї родини.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року №5- рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

За таких обставин суд приходить до висновку, що встановлення вищезазначеного юридичного факту відповідає вимогам закону та інтересам заявника, встановлюється з метою оформлення своїх спадкових прав та повністю доведено дослідженими доказами, а тому заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин необхідно задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 13, 258, 259, 263-265, 294, 293, 315 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_3 «про встановлення факту родинних відносин» - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , є сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 01.10.2024 року.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. І. Томаш