Справа № 279/5434/24
Провадження 2/279/1951/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого-судді Коваленко В.П.,

секретаря Лепесевицька В.В.

розглянувши в м. Коростені в підготовчому судовому засіданні в порядку позовного провадження у судовому засіданні цивільну справу № 279/5434/24 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Коростенської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Коростенського районного нотаріального округу Івчук Станіслав Станіславович про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Виконавчого комітету Коростенської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Коростенського районного нотаріального округу Івчук Станіслав Станіславович, в якій просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_2 після смерті якої відкрилась спадщина до якої входить земельна ділянка площею 4,40 га, яка розташована на території Кожухівської сільської ради Коростенського району.

Зазначив, що в серпні місяці 2024 року прибираючи в будинку де проживала мати та наводячи там лад, та в документах знайшов Державний акт на земельну ділянку та заповіт від 17.07.2007 року на його користь посвідчений приватним нотаріусом Івчуком С.С.

09.08.2024 року він звернувся до нотаріуса для оформлення спадкового майна та видачу свідоцтва про спадщину за заповітом, але нотаріус повідомив про відмову у видачі свідоцтва про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача Виконавчого комітету Коростенської міської ради в підготовче судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить справу розглянути у відсутності представника. При прийнятті рішення покладаються на розсуд суду.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами , відповідно до вимог ст. ст. 191ч.2, 247 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст.200ч.3 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Коростень Житомирської області померла ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 ( а.с.8 ).

Відповідно до заповіту, складеного 17.07.2007 року, який посвідчений приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Івчуком С.С., ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила таке заповідальне розпорядження: все своє майно, яке буде їй належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, включаючи грошові кошти в банківських установах, а також все те, на що вона за законом матиме право заповіла позивачу по справі . Зареєстровано в реєстрі за № 7140. (а.с. 10).

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Івчука С.С., з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 5).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до статті 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі № 7140, посвідчений приватного нотаріуса Коростенського міського нотаріального округу Івчуком С.С.

Відповідно до статей 1233, 1234, 1235, 1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.

Вчинення заповіту через представника не допускається.

Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу.

Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець

ОСОБА_2 зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла ОСОБА_1 позивачу по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем.

Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживав окремо, не був обізнаний про складений заповіт матір`ю на його користь, а дізнався про його існування лише в серпні 2024 року при прибиранні будівлі, тоді і дізнався про його зміст, тому у встановлений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008року №7Про судовупрактику усправах проспадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 200, 1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя: В.П.Коваленко