Справа № 362/6615/24
Провадження 2/362/2940/24
У х в а л а

"27" вересня 2024 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київськоїобласті Ковбель М.М., розглянувши позовнузаяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Вимогами ст. 16 ЦК України, передбачено, способи захисту цивільних прав та інтересів.

Позивачами заявлено вимогу №2 про витребовування доказів, тобто позивачем заявлено спосіб захисту його цивільних прав та інтересів, не передбачений ст. 16 ЦК України.

Зазначення в прохальній частині заяви вимоги про витребування доказів є процесуально недопустимим, адже дані клопотання оформлються окремими процесуальними документами та мають відповідати положенням ст.ст.84,183 ЦПК України.

Натомість, суд роз`яснює позивачу, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 ЦПК України, та відповідати вимогам ст. 84 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не надано доказів сплати судового збору, що підтверджується відповідним актом.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зазначає, що ОСОБА_3 належав спірний житловий будинок, однак належних та допустимих доказів права власності на вказане нерухоме майно, позивачем не надано.

Позивач в обгрунтування своїх вимог посилається на постанову нотаріуса про відмову, однак матеріали справи не містять саму постанову.

Позивач зазначає, що між сторонами є домовленість про подальше відчудження спірного будинку на користь відповідача, разом з тим доказів підтвердження даного факту позивачем не надано.

Більш того, Статтею 380 Цивільного кодексу України визначено, що житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, установлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання.

Житловий будинок, будівля або споруда не можуть бути відокремлені від земельної ділянки без їх пошкодження або істотного знецінення. Такі об`єкти є фактично складовою частиною земельної ділянки.

Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо єдиної правової долі земельної ділянки та розміщеного на ній об`єкта нерухомості», встановлює обов`язковість одночасного оформлення прав на земельну ділянку у зв`язку з переходом прав на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок, будівлю або споруду), який на ній розташовано, а також зворотній порядок одночасного переходу прав на нерухоме майно у випадку переходу прав на земельну ділянку, на якій розташовано вказане нерухоме майно (житловий будинок, будівля або споруда).

Таким чином, позивачу необхідно обгрунтувати законність відчудження земельної ділянки без спірного житлового будинку.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення виявлених недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення копії ухвали. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ковбель