Справа № 673/699/24
Провадження № 2/673/370/24
У Х В А Л А

30 вересня 2024 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючої судді Ягодіної Т.В.

за участю секретаря судового засідання Ставнічук Р.М.,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Деражня цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи спадкоємцем четвертої черги за законом,-

встановив:

ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання права на спадкування за законом як спадкоємця четвертої черги після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В підготовче засідання позивач та її представник не з`явилися, останній подав заяву про проведення судового засідання у їх відсутності.

Сторона відповідача до суду не з`явилася, однак належним чином була повідомлена про розгляд вказаного спору.

Так, суд враховує, що згідно ст. 27 ЦПК визначено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини (постанова Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ»).

Правові висновки щодо застосування положень цивільного та господарського процесуального законодавства України про виключну підсудність справ у спорах, що виникають з приводу нерухомого майна, викладено також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 (провадження № 12-73гс20).

Так, зокрема вказано, що з аналізу логічної послідовності змін до формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю вбачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору. Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Із поданої позовної заяви та доданих до неї документів слідує,що предметом позову є визнання позивача спадкоємцем четвертої черги за законом для можливості прийняття нею спадщини, яка складається із двох земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та які розташовані на території Ярмолинецького району Хмельницької області . Тобто, у даному випадку існують спірні відносини, які виникли з приводу набуття позивачем права на спадщину, яка складається у т.ч. з нерухомого майна, а відтак, позов має пред`являтися лише за місцем знаходження цього майна (основної його частини), за правилами виключної підсудності.

Спадкодавцю належало на праві власності земельні ділянки із кадастровими номерами :092:021:0061 та :02:012:0210, які розміщені на території Ярмолинецького району Хмельницької області, а тому відсутні правові підстави розгляду поданої позовної заява Деражнянським районним судом Хмельницької області.

Отже справа підсудна Ярмолинецькому районному суду Хмельницької області.

При цьому слід звернути увагу, що відповідачем в таких категоріях справ, при відсутності інших спадкоємців, є орган місцевого самоврядування за місцем розташування нерухомого майна.

Як вбачається із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), станом на 25.07.2024 року спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 не заводилась.

Крім того, в провадженні Ярмолинецького районного суду Хмельницької області перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до Ярмолинецької селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Згідно п.1 ч.1 ст.31ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що даний позов підлягає передачі за підсудністю до Ярмолинецького районного суду Хмельницької області, тобто за місцезнаходженням нерухомого майна.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ч. 3 ст. 31 ЦПК України).

Керуючись ч. 1 ст. 30, п. 1 ч. 1 ст. 31, п. 1 ч. 1 ст. 258, ст.ст. 259- 261 ЦПК України, суд-

постановив:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи спадкоємцем четвертої черги за законом передати за підсудністю на розгляд до Ярмолинецького районного суду Хмельницької області.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Суддя: Т. В. Ягодіна