У Х В А Л А

Іменем України

01 жовтня 2024 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Буша Н.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст.ст.174-177 ЦПК України за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 , П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту не проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Лещенко Ю.В. звернулась до суду з даною позовною заявою про встановлення факту не проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до копії заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28.01.2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту не проживання, залишені без задоволення, у вказаному рішені зазначено: «…вимога про встановлення факту непроживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою реєстрації в квартирі АДРЕСА_1 , з 01 січня 2008 року, як самостійна вимога окремому задоволенню не підлягає з огляду на те, що є спорідненою з вимогою про визнання особи такою, що вратила право користування житловим приміщенням і саме факт непроживання відповідачки в спірній квартирі слугує підставою для задоволення вимоги щодо визнання її втратившою право користування даною квартирою…».

Відповідно до статті 3 ЦК України принципи справедливості, добросовісності та розумності є однією із фундаментальних засад цивільного права, спрямованою, у тому числі, на утвердження у правовій системі України принципу верховенства права. При цьому добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків, що зокрема підтверджується змістом частини 3 статті 509 цього Кодексу. Отже, законодавець, навівши у тексті Цивільного кодексу України зазначений принцип, установив у такий спосіб певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, тому кожен із них зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, у тому числі передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Цей принцип не є суто формальним, оскільки його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту (Постанова ВС від 10 вересня 2018 року у справі № 920/739/17).

Таким чином, позивач вже зверталась з подібними вимогами до цього ж відповідача.

Крім того, позовна заява містить вимогу щодо визнання ОСОБА_2 такою, що не прийняла спадщину після смерті її батька, однак судовий збір за цю вимогу позивачем не сплачено.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 1 211,20 грн., при цьому позовна заява має дві вимоги немайнового характеру, отже позивачем не доплачено 1 211,20 грн. судового збору.

Позивачем в позовній заяві зазначено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , але не вказано яке відношення він має до позивача чи відповідача та на які його права або обов`язки може вплинути рішення суду.

Також позивачем не долучено до позовної заяви документи на спадкове майно, в зв`язку з чим не можливо визначити підсудність даного позову.

Згідно ч.ч. 5, 6 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вище викладене дає підстави для висновку, що заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 , П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про встановлення факту не проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Реквізити для сплати судового збору.

Отримувач коштівГУК у м.Києві/Деснян.р-н/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37993783
Банк отримувачаКазначейство України(ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0026004
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Деснянський районний суд міста Києва

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Д.Буша