Справа № 214/5490/24
У Х В А Л А

про прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову та залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору

02 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Євтушенка О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Пугача Р.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Самбурської Т.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу №214/5490/24 за позовною заявою представника Князя Арх ОСОБА_2 адвоката Пшиченка Юрія Володимировича до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про визнання права власності на житлові приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Пшиченко Ю.В., діючи в інтересах Князя Арх ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовною заявою 18.06.2024, в якій просить суд визнати за Князем Арх ОСОБА_2 право власності на житлові приміщення, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача на користь позивача 3 000 грн. 00 коп. судового збору.

Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що 05.02.2018 КПТМ «Криворіжтепломережа» звернулося до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до Князя Арх ОСОБА_2 про визнання укладеним договору на постачання теплової енергії до нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, Князю Арх ОСОБА_2 дійсно на праві власності належать приміщення №№ НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 , однак ці приміщення є житловими, а саме, квартирами. З моменту купівлі приміщень та набуття права власності на них Князь Арх ОСОБА_2 не проводив реконструкцію приміщень, не змінював їх статус на нежитлові. КПТМ «Криворіжтепломережа» віднесло належні позивачеві квартири до об`єктів нежитлового фонду саме на підставі рішень Криворізької міської ради №39 від 11.02.2009, №303 від 14.10.2009 «Про переведення жилих приміщень у нежитлові». Проте, підприємство залишило поза увагою той факт, що вказані рішення втратили чинність після спливу 3-х років з моменту їх прийняття та на момент пред`явлення КПТМ «Криворіжтепломережа» до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області позову до Князя Арх ОСОБА_2 про визнання укладеним договору на постачання теплової енергії до нежитлових приміщень, рішення органу місцевого самоврядування втратили чинність, жодну з вимог, вказаних у рішенні задля переведення жилих приміщень у нежитлові, Князь Арх ОСОБА_2 не виконав. Зважаючи на вищевказане, позивач вважає, що саме КПТ «Криворіжтепломережа» не визнає правовий статус належних йому приміщень, які є житловими та до нежитлового фонду не переводились, що обумовило його звернення до суду з даним позовом в обраний спосіб захисту.

Ухвалою суду від 20.06.2024 позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям загального позовного провадження та призначенням підготовчого судового засідання у справі.

Не погоджуючись з пред`явленими вимогами, представник відповідача КПТМ «Криворіжтепломережа» Самбурська Т.С. подала відзив на позов через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».

У ході підготовчого провадження, 16.07.2024 через канцелярію суду від представника позивача надійшла позовна заява в уточненій редакції зі зміною предмету позову у порядку ст.49 ЦПК України, в якій представник Князя Арх ОСОБА_2 адвокат Пшиченко Ю.В. просить суд: встановити факт належності Князю Арх ОСОБА_2 на праві приватної власності жилих квартир АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 ; стягнути з відповідача на користь позивача 3 000 грн. судового збору. Обґрунтування вимог залишилось ідентичним з обґрунтуванням, викладеним у позові в первісній редакції. Позивач виключно змінив суть заявленої вимоги, тим самим змінив спосіб захисту через предмет позову.

Присутній в судовому засіданні адвокат Пшиченко Ю.В., діючи в інтересах позивача Князя Арх ОСОБА_2 , наполягав на прийнятті до розгляду позову в уточненій редакції зі зміною предмету позову.

Представник відповідача КПТМ «Криворіжтепломережа» Самбурська Т.С. початково вказувала, що пред`явлена позивачем вимога в уточненому позові про встановлення факту, що має юридичне значення, заявлена ним невірно, оскільки є непозовною та підлягає вирішенню в порядку окремого провадження. Однак, надалі не заперечувала проти прийняття позову зі зміною предмету до розгляду.

Суд, дослідивши зміст позовної заяви в уточненій редакції, письмові матеріали справи, вислухавши думку представників сторін, дійшов висновку про можливість прийняття її до розгляду, виходячи з такого.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У п.п.6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предмет позову це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17 (провадження №61-9545сво21).

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у ст.16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до п.2 ч.2, ч.3 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у ст.43 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Дослідженням змісту позовної заяви представника позивача встановлено, що підстави позову у порівнянні з первісним позовом залишились незмінними, позивач фактично змінив спосіб захисту шляхом зміну предмету позову, заявивши немайнову вимогу про встановлення факту, що має юридичне значення, замість первісної майнової вимоги про визнання права власності. Таким чином, за своїм характером вказана позовна заява є заявою про зміну предмету позову.

Що стосується дотримання стороною позивача визначеного ст.49 ЦПК України процесуального строку на подання такої заяви, то суд зазначає, що заяву про зміну предмету позову за рахунок зміни способу захисту без зміни підстав позову адвокатом Пшиченком Ю.В. подано до суду в інтересах Князя Арх ОСОБА_2 на стадії підготовчого провадження до вирішення питання його закриття, тобто в межах строку, визначеного п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України. Докази направлення відповідачеві заяви в матеріалах справи наявні.

Таким чином, суд вважає за можливе прийняти до розгляду позовну заяву представника позивача в уточненій редакції, яка подана з додержанням вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України, підстави для її повернення, залишення без руху відсутні.

Відповідно до ст.189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Як визначено п.4 ч.2 с.197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі, коли рішення у справі може вплинути на їх права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Зважаючи на предмет позову та підстави, які стосуються оспорювання статусу належних позивачеві приміщень, як на це вказує його представник, з огляду на наявність рішень Криворізької міської ради №39 від 11.02.2009, №303 від 14.10.2009 «Про переведення жилих приміщень у нежитлові», які, за змістом позову, є не чинними та своєчасно юридично не були реалізовані, суд вважає за доцільне з власної ініціативи залучити до участі у справі виконавчий комітет Криворізької міської ради як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. На переконання суду, участь цього органу місцевого самоврядування матиме істотне значення для вирішення спору, встановлення усіх обставин справи та ухвалення рішення, адже обставини справи, встановлені судовим рішенням, можуть мати юридичні наслідки за преюдиційним значенням і для цього органу. До того ж при обговоренні питання залучення до участі у справі виконавчого комітету Криворізької міської ради, що було ініційовано судом, учасники справи заперечень не висловили.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 19, 49, 53, 223, 260, 261, 279 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача Князя Арх ОСОБА_2 адвоката Пшиченка Юрія Володимировича про зміну предмету позову задовольнити.

Прийняти до розгляду позовну заяву в уточненій редакції від 16.07.2024 зі зміною предмету позову у цивільній справі №214/5490/24 за позовною заявою представника Князя Арх ОСОБА_2 адвоката Пшиченка Юрія Володимировича до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про встановлення факту належності на праві приватної власності житлових приміщень.

Залучити з власної ініціативи до участі у цивільній справі №214/5490/24 за позовною заявою представника Князя Арх ОСОБА_2 адвоката Пшиченка Юрія Володимировича до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про встановлення факту належності на праві приватної власності житлових приміщень як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виконавчий комітет Криворізької міської ради (юридична адреса: м. кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1, код ЄДРПОУ 04052169).

Встановити відповідачеві 15-денний строк з дня отримання повного тексту ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву в уточненій редакції зі зміною предмету позову. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову (з урахуванням збільшених позовних вимог). Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана відповідачем іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішуватиме справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву протягом 10 днів з дня отримання копії позовної заяви та доданих до неї документів та/або відзиву.

Зобов`язати представника позивача Князя Арх ОСОБА_2 адвоката Пшиченка Юрія Володимировича направити залученій третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, копію позовної заяви з додатками, та надати до суду докази на підтвердження цьому.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади за посиланням http://court.gov.ua/fair/sud0435/ за номером справи.

Копію ухвали суду надіслати всім учасникам справи для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

Повну ухвалу складено 04.10.2024.

Суддя О.І. Євтушенко