Справа № 289/1720/23
Номер провадження 2/289/59/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2024 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Мельник О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (місце знаходження/місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Осички» (місце знаходження: с. Осички, Радомишльський район, Житомирська область, 12241), Радомишльської міської ради (місце знаходження: вул. Соборний майдан, 12, м. Радомишль, 12201), Осичківського старостинського округу Радомишльського району Житомирської області (місце знаходження: вул. Несененка, 50, с. Осички, Радомишльський район, Житомирська область, 12241), ГУ Держгеокадастру у Житомирській області (місце знаходження: вул. Довженка, 45, м. Житомир, 10002) та Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області (місце знаходження: вул. Лесі Українки, 1, м. Житомир, 10003) про визначення додаткового строку для оформлення права на земельну частку (пай) розміром 3.73 умовних кадастрових гектарів,-

ВСТАНОВИВ :

26.07.2023 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, у якій просить відновити та включити ОСОБА_1 , до списку осіб, що мають право на земельну частку (пай) як колишнього члена ПКСП ім. Несененка та визнати за нею право на земельну частку (пай) у землі орієнтованим розміром 3,73 (три цілих сімдесят три сотих) умовних кадастрових гектара, вартістю 65 193,35 грн., за рахунок земель запасу в межах території Осичківськоі сільської ради Радомишльського району (Осичківського старостинського округу Радомишльської міської ради) Житомирської області, яка перебуває у власності Радомишльської міської ради Житомирської області та зобов`язати Радомишльську міську раду Житомирської області, надати дозвіл ОСОБА_1 на розробку Технічної документації із землеустрою (Проекту землеустрою) щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянку в натурі (на місцевості) на території Осичківського старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області.

Ухвалою суду від 21.08.2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі із викликом сторін та призначено судове засідання на 26.10.2023.

26.10.2023 та наступні судові засідання призначені на 25.01.2024, 21.03.2024, 20.05.2024, 05.08.2024 та 30.09.2024 року позивач не з`явилась.

Перед судовими засіданнями, призначеними на 21.03.2024, 20.05.2024, 05.08.2024 та 30.09.2024 року позивач подала клопотання про перенесення слухання справи однакові за змістом, щоразу зазначаючи, що у зв`язку із раптовим захворюванням правобічним перфоративним середнім отитом з`явитись до суду не має можливості. Також зазначає, що підтверджуючі документи виписку із медичної картки амбулаторного хворого надасть в наступне засідання. Однак, жодного разу підтверджуючі документи до суду надані не були.

Будь-яких інших заяв і клопотань позивач до суду не подала.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, ознайомившись із матеріалами справи, дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, враховуючи, що позивачем подано 4 однотипних клопотання про відкладення розгляду справи без будь-яких підтверджуючих документів поважності причин неявки в судове засідання та відсутність клопотання про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, у зв`язку із неодноразовою неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.09.2020 у справі №658/1141/18.

Разом з тим, позивачу необхідно роз`яснити, що залишення позову без розгляду не позбавляє його можливості звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 223, 257, 259, 260 - 261, 353 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Осички», Радомишльської міської, Осичківського старостинського округу Радомишльського району Житомирської області, ГУ Держгеокадастру у Житомирській області та Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області про визначення додаткового строку для оформлення права на земельну частку (пай) розміром 3.73 умовних кадастрових гектарів - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Олександр МЕЛЬНИК