ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7929/24 Справа № 227/815/24 Суддя у 1-й інстанції - Книш А. В. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Деркач Н.М.,Свистунової О.В.

за участю секретаря Попенко Ю.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 червня 2024 року про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И Л А:

28 лютого 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 звернулася до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який надійшов до суду 07 березня 2024 року.

Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 05 квітня 202у року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - направлено за підсудністю до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська (пр. Лесі Українки, 77Б, 77B, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) (а.с.20).

Ухвалою Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 02 травня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу (а.с.26).

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 червня 2024 року залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України. Роз`яснено, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду від 18 червня 2024 року про залишення позову без розгляду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, порушення норм процесуального права.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскарженою ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 червня 2024 року залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України. Роз`яснено, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно (а.с.28).

В оскарженій ухвалі суд першої інстанції посилався на п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, та зазначив, що на неодноразові виклики в судові засідання на 30 травня 2024 року та 18 червня 2024 року позивач до суду не прибула, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Належно оформленого клопотання про розгляд справи без її участі позивач суду не подавала, заінтересованості щодо результатів розгляду позовної заяви не проявляла. Відомості у позовній заяві про те, що позивач просить розглянути справу без її присутності судом до уваги не приймаються, оскільки такі відомості були адресовані не на адресу Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська, а на адресу Добропільського міськрайонного суду Донецької області. Крім того, судом враховується, що вказану позовну заяву було подано до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з використанням засобів поштового зв`язку, а не особисто позивачем чи за допомогою системи "Електронний суд". До Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська із належно оформленим клопотанням про розгляд справи без її участі позивач не зверталася.

У постанові Верховного Суду від 03 травня 2023 року у справі №569/24240/21 вказано, права і свободи людини і громадянина захищаються судом, а відповідно до статті 6 Конвенції таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які мають бути справедливими (стаття 55 Конституції України).

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом (частина перша статті 8 ЦПК України).

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частини перша та друга статті 211 ЦПК України).

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (частини шоста, сьома статті 128 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи (частина перша статті 131 ЦПК України).

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції.

Створення рівних можливостей учасникам процесу у доступі до суду та до реалізації і захисту їх прав є частиною гарантій справедливого правосуддя, зокрема принципів рівності та змагальності сторін.

У рішенні від 08 квітня 2010 року у справі «Гурепка проти України (№ 2)» (GUREPKA v. UKRAINE (№ 2), № 38789/04, § 23) Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункти 2, 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

У справі встановлено, з 02 травня 2024 року цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу перебуває у провадженні Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська.

У справі призначалися судові засідання на 30 травня 2024 року та на 18 червня 2024 року.

30 травня 2024 року у зв"язку із неявкою сторін розгляд справи відкладено на 18 червня 2024 року (а.с.21).

Позивач ОСОБА_1 про місце, дату та час судового засідання на 30 травня 2024 року була повідомлена судом шляхом розміщення оголошення про судовий виклик на сайті Судової влади України (а.с.28а).

Судом на адресу позивача ОСОБА_1 , зазначену у позовній заяві, була направлена судова повістка на 30 травня 2024 року, однак, доказів отримання позивачем судової повістки на 30 травня 2024 року матеріали справи не містять (а.с.27).

Також судом на адресу позивача ОСОБА_1 , зазначену у позовній заяві, була направлена судова повістка на 18 червня 2024 року, однак, доказів отримання позивачем судової повістки на 30 травня 2024 року матеріали справи не містять (а.с.22).

Позивач ОСОБА_1 про місце, дату та час судового засідання на 18 червня 2024 року була повідомлена судом шляхом розміщення оголошення про судовий виклик на сайті Судової влади України (а.с.24а).

Також позивачеві судом було направлено смс-повідомлення на мобільний номер телефону НОМЕР_1 (а.с.25).

Слід зазначити, надіслання судом судової повістки у виді смс-повідомлення на мобільний номер телефону не вважається належним повідомленням про розгляд справи.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 666/6309/13-ц, від 10 листопада 2022 року у справі № 440/222/19 , від 31 січня 2023 року у справі № 693/812/21 та 08 травня 2023 року у справі № 201/9898/19.

Частиною першою статті 6 Конвенції, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Складовою частиною визначеного статтею 6 Конвенції права на справедливий суд є принцип рівності сторін, який передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.

У § 26 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У рішеннях від 27 червня 2017 року у справі «Лазаренко та інші проти України», від 03 жовтня 2017 року у справі «Віктор Назаренко проти України» ЄСПЛ зазначив, що національне законодавство містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін про ключові процесуальні дії і дотримання, так принципу рівності сторін, та зберігання відповідної інформації. Відповідні норми вимагають, щоб у випадку надсилання судових документів поштою вони надсилалися рекомендованою кореспонденцією. Більше того, особа, яка вручає документ, має повернути до суду розписку про одержання, а національне законодавство чітко вимагає, щоб таку розписку було долучено до матеріалів справи.

Слід зазначити, доказів отримання позивачем судової повістки на 30 травня 2024 року та на 18 червня 2024 року матеріали справи не містять.

Отже, відсутні докази, що позивач ОСОБА_1 дійсно будучи обізнаною про дату та час розгляду справи на 30 травня 2024 року та на 18 червня 2024 року двічі поспіль не з"явилася у судове засідання.

Крім того, слід зазначити, у позовній заяві позивач ОСОБА_1 просила суд розгляд справи проводити без її присутності (а.с.3, 4).

Суд першої інстанції на вищезазначене належної уваги не звернув та, у порушення вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, безпідставно своєю ухвалою залишив без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

За таких обставин, враховуючи викладене апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 червня 2024 року про залишення позову без розгляду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 червня 2024 року про залишення позову без розгляду у справі за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І.А.Єлізаренко

Судді Н.М.Деркач

О.В.Свистунова