справа № 179/1081/24
провадження № 2/179/477/24
У Х В А Л А

03 жовтня 2024 року селище Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Чорної А.О.,

секретаря судового засідання Ахтієвої Р.С.,

розглянувши у судовому засіданні клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Чернеччинської сільської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Чернеччинської сільської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою суду від 06.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального провадження.

Ухвалою суду від 03.07.2024 витребувано у державного нотаріуса Магдалинівської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одесса) копію спадкової справи, відкриту після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 18.07.2024 у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дуленчука І.Д. про зупинення провадження по справі відмовлено.

Ухвалою суду від 13.08.2024 у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дуленчука І.Д. про зупинення провадження по справі відмовлено.

Ухвалою суду від 20.08.2024 закрито підготовче провадження по цивільній справі та призначено судовий розгляд справи по суті.

Ухвалою суду від 05.09.2024 у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дуленчука І.Д. про зупинення провадження по справі відмовлено.

Від представника позивача 02.10.2024 через канцелярію суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі № 179/1081/24 за позовом ОСОБА_1 до Чернеччинської сільської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом на підставі ст. 252 ЦПК України до прийняття письмового рішення нотаріуса, орієнтовно до кінця грудня 2024 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що позивач ОСОБА_1 перебуває на військовій службі у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції та не має можливості особисто звернутися до нотаріальної контори про відкриття спадкової справи, із-за відсутності оригіналу свідоцтва про смерть спадкодавця із правильним прізвищем ОСОБА_3 , для його виготовлення необхідний певний час, оскільки процедура питання про внесення змін до акту цивільного стану шляхом звернення до відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Царичанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одесса) обов`язкова відповідь із обласного архіву, де із-за воєнного стану дана відповідь значно затягується. Тільки при отриманні даної відповіді можливо отримати висновок. Відсутність письмового рішення нотаріусом щодо відкриття спадкової справи чи у її відмови унеможливлює суду прийняти законне рішення по даній справі та задовольнити позовні вимоги.

У судове засідання представник позивача не з`явився, разом з клопотанням про зупинення провадження надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Доступ до суду є правом особи, гарантованим, зокрема, частиною першою статті 4 ЦПК України, частиною першою статті 55 Конституції України, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Феномен зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

У п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК).

Зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.

Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Такі висновки наведені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2019 у справі №337/474/14.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Матеріалами справи підтверджується, що ухвалами суду від 18.07.2024, 13.08.2024 та 05.09.2024 у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дуленчука І.Д. про зупинення провадження по справі було відмовлено. 02.10.2024 представник позивача через канцелярію суду знов подає клопотання про зупинення провадження у справі з тих самих підстав, не вказав інших або нових підстав для звернення до суду із вказаним клопотанням, що є аналогічне за змістом тому, яке вже було неодноразово розглянуте судом, що дає суду підстави для визнання клопотання відповідача від 02.10.2024 зловживанням процесуальними правами.

З огляду на викладене, суд вважає, що клопотання представника позивача про зупинення провадження по справі є завідомо безпідставним, його подання суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, оскільки вчетверте вже заявлене клопотання про зупинення провадження по справі, яке вже тричі вирішено судом, за обставин даної справи спрямоване на затягування розгляду справи.

За таких обставин, повторне заявлення представником позивача завідомо безпідставного клопотання суд визнає зловживанням ним процесуальними правами та вважає за необхідне застосувати наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України - залишити клопотання про зупинення провадження без розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 10-13, 44, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати, що подання представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Дуленчуком Іваном Дмитровичем клопотання про зупинення провадження є зловживанням процесуальними правами.

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дуленчука Івана Дмитровича про зупинення провадження - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Суддя А.О. Чорна