Провадження № 2/161/763/24
У Х В А Л А

24 січня 2024 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Коржик Н.В.

за участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представників відповідачів Негодюка Т.М., ОСОБА_3 , ОСОБА_4

третьої особи ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ковельської районної військової адміністрації, ІНФОРМАЦІЯ_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області перебуває вищевказана цивільна справа № 161/21568/23, предметом якої є визнання протиправним та скасування Наказу 6 Прикордонного Волинського загону Державної прикордонної служби України № 1139-АГ від 13.06.2023 року, погодженого Головою Ковельської РВА Черен О.М., закріплений актом про примусове відчуження або вилучення майна, у частині примусового відчуження автомобіля VOLVO XC90, 2015 р.в. (далі транспортний засіб), на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 повернути вказаний транспортний засіб та ключі до нього у власність ОСОБА_1

24.01.2024 року в судовому засіданні представником позивача було подано до суду клопотання про призначення експертизи. Наобгрунтування своїх вимог останній зазначає, що у матеріалах справи наявні два екземпляра оскаржуваного актом про примусове відчуження або вилучення майна, які є відмінними між собою. Зокрема, перший примірник сторона позивача отримала від Волинської митниці та у такому не було зазначено дати складення такого акту, а інший примірник, що наданий ІНФОРМАЦІЯ_4 , уже містить такий реквізит. Однак, після складення акту про примусове відчуження або вилучення майна внесення зміни до такого не допускається. Поряд з цим, обидва оскаржувані акти про примусове відчуження або вилучення майна мають однакову юридичну силу. Враховуючи наведене, просить суд призначити у справі технічну експертизу документу акту про примусове відчуження або вилучення майна, у частині примусового відчуження автомобіля VOLVO XC90, 2015 р.в., проведення якої доручити Волинському відділенню Львівського НДІСЕ, на вирішення якої поставити наступне запитання: чи вносилися у текст даного документу зміни, шляхом дописки дати підписання акту та дати, з якої виникає право власності на майно і який був зміст первинного документа? (Том 1 а.с. 208-209).

Позивач, її представник, а також третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_5 в підготовчому засідання вищевказане клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Представники відповідачів до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо задоволення клопотання про призначення експертизи заперечували, вважають його безпідставним.

Представник відповідача Ковельської районної військової адміністрації в підготовче засідання не з`явився, у відзиві на позовну заяву просив розгляд справи проводити за його відсутності.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів - ІНФОРМАЦІЯ_5 до початку підготовчого засідання подала до суду заяву з проханням розгляд справи здійснювати у її відсутності (Том 1 а.с. 202-203.

Заслухавши думку учасників судового провадження з приводу заявленого клопотання, оглянувши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного.

Зі змісту ст. 76 ЦПК України слідує, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, на підставі висновків експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За загальним принципом диспозитивності при здійсненні судочинства кожен учасник справи розпоряджається своїми правами щодо доведення обставин, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, на власний розсуд.

Відповідно до ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертних досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, постановлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання призначення почеркознавчих експертизи врегульоване Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5).

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5), - основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо) (далі Науково-методичні рекомендації).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів надаються оригінали документів.

Згідно пп. 1.3, 1.5 п. 1 «Почеркознавча експертиза» Розділу І Науково-методичних рекомендацій, - для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Однак, вільні, умовно-вільні зразки рукописного матеріалу, які б відповідали вимогам вищевказаних норм чинного законодавства стороною позивача суду не надані, клопотання про витребування таких матеріалів стороною позивача не заявлено.

Таким чином, суд вважає, що підстав для призначення по справі судово-почеркознавчого дослідження, яке завідомо буде суперечити встановленому чинним законодавством порядку, немає, а тому суд вважає заявлене клопотання необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

На підставі ст.ст. 103, 104, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової технічної експертизи документу відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 26 січня 2024 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська