Справа №: 398/5263/23
провадження №: 2-п/398/63/24
УХВАЛА

Іменем України

"02" жовтня 2024 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Стручкової Л.І.,

з участі секретаря судового засідання Дудченко О.Ю.,

представника відповідача адвоката Олексієнко С.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.03.2024 року у цивільній справі №398/5263/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

06.06.2024 до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 , в інтересах та від імені якого діє адвокат Олексієнко С.В., про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.03.2024 року у цивільній справі №398/5263/23 за позовом ТОВ «ФК «Профіт капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якій він просить: поновити строк перегляду вказаного заочного рішення суду; переглянути заочне рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.03.2024 року у цивільній справі №398/5263/23 за позовом ТОВ «ФК «Профіт капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором; скасувати заочне рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.03.2024 року у цивільній справі №398/5263/23 за позовом ТОВ «ФК «Профіт капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та призначити справу до розгляду в загальному порядку. В обґрунтування поданої заяви зазначено, що 03.06.2024 року в за стосунку «Дія» ОСОБА_1 прийшло повідомлення про накладення арешту на карткові рахунки за Постановою про накладення арешту на кошти боржника у виконавчому провадженні №75201274 яке відкрито за виконавчим документом №398/5263/23 виданим 15.05.2024 року. В той же день він ознайомився зі змістом заочного рішення скориставшись доступом до ЄДРСР. Зазначене заочне рішення має бути переглянуто та скасовано оскільки він не має жодного боргу перед ТОВ «ФК «Профіт капітал», позовну заяву з додатками та ухвалу суду про відкриття провадження у справі не отримував, що позбавило його законного права на захист цивільних інтересів в суді та можливості подати відзив на позовну заяву. При зверненні до суду позивачем пропущено строк позовної давності. Крім того, заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності.Перелічене свідчить про відсутність підстав для ухвалення 20.03.2024 року заочного рішення.

Ухвалою суду від 01.07.2024 року ОСОБА_1 поновлено строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.03.2024 року у цивільній справі № 398/5263/23, вказану заяву прийнято та призначено судове засідання для її розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Олексієнко С.В. (а.с.90) в судовому засіданні заяву підтримав та зазначив, що відповідач належним чином про розгляд справи повідомлений не був, повістки не отримував. За адресою, на яку надсилалися повістки, не проживає, хто отримував повістки йому не відомо. Заборгованості перед ТОВ «ФК «Профіт капітал» не має, докази чого будуть надані в подальшому. Вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення у цій справі.

Дослідивши обґрунтування поданої заяви та матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що заочним рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області №398/5263/23 від 20.03.2024 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» заборгованість станом на 03.12.2020 року за кредитним договором № Р99.203.74662 від 04.08.2016 року в розмірі 90120,69 грн., яка складається із заборгованості за основним боргом - 27490,60 грн., заборгованості за нарахованими та несплаченими відсотками 27472,20 грн., заборгованості за нарахованими та несплаченими комісіями 21466,80 грн., заборгованість за 3% річних за користування кредитом 2813,79грн., заборгованість за інфляційними витратами -10877,30 грн., а також стягнуто витрати по сплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн. та витрати на правничу допомогу в розмірі 7000,00 грн. (а.с.65-66).

Згідно положень ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка фізичним особам, які не мають статусу підприємців, надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (п.2 ч.7).

Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення (ст.130 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 жодного разу в призначені судові засідання не з`явився, про час, дату та місце судових засідань повідомлявся рекомендованим листом з повідомленням про врученняза адресою його місця проживання, зареєстрованою увстановленому Законом порядку ( АДРЕСА_1 ), яка встановлена відповідно до довідки Новопразької селищної ради, зазначена позивачем в позовній заяві та відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення (а.с.1, 51, 75, 80 світлокопія паспорта).

З повідомлень про вручення поштового відправлення слідує, що 25.01.2024 року та 22.02.2024 року ОСОБА_1 отримав повістку про виклик до суду разом з ухвалою про відкриття провадження (а.с.57, 63). Жодних заяв від відповідача з приводу неможливості з`явитись в призначені судові засідання до суду не надходило, а тому справу було розглянуто в порядку заочного розгляду.

Копія заочного рішення суду надіслана відповідачу поштовим зв`язком за адресою його місця проживання, зареєстрованою увстановленому Законом порядку (а.с.70).

Перевіряючи обґрунтованість вимог заяви в частині скасування заочного рішення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із частиною 2, 7 ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Підстави для скасування заочного рішення визначені ч.1 ст. 288 ЦПК України, перелік яких є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Так, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Наявність наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

На підставі ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із положеннями частини першої, п`ятої, шостої ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень.

Сторона має довести ті обставини, на які вона посилається, і саме, такі належним чином вчинені дії позивача, за загальним правилом, є підставою для задоволення його позову. Натомість відсутність належного спростування іншою стороною обставин, на які посилається сторона без належного їх доведення, а сама по собі не є підставою для задоволення позову, оскільки суперечить загальним принципам доказування у цивільних справах, встановлених процесуальним законом. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18(пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).

Судом у справі було ухвалено заочне рішення про задоволення позовних вимог на підставі аналізу доказів, які знаходились в матеріалах справи.

Так, закон визначає, що підставою для перегляду заочного рішення є наявність заперечень відповідача проти вимог позивача, та вимагає від відповідача надати докази на підтвердження цих заперечень. Відповідач вказує докази, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Жодного доказу безпідставності позовних вимог до заяви долучено не було, а судом не встановлено.

Представник відповідача посилається тільки на усні пояснення відповідача, надані йому, при цьому не надає будь-яких доказів на підтвердження, що повістки відповідач не отримував особисто. Визнає, що договір з банком укладався, але заперечує проти суми боргу. При цьому будь-яких доказів на спростування розрахунку заборгованості суду не надано.

Отже, зазначені відповідачем обставини в заяві не можуть бути підставою для скасування заочного рішення, при фактичній відсутності сукупності підстав, які зазначені в ч.1 ст.288 ЦПК України.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що зазначена заявником причина неявки в судові засідання та неповідомлення про причини неявки, а саме: неотримання повісток особисто відповідачем, не підтверджується жодним доказом, а тому не може бути визнана судом поважною, а також те, що представником відповідача не надано будь-яких доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку, що заяву слід залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 287- 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.03.2024 року у цивільній справі №398/5263/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення виготовлено 02.10.2024 року.

Суддя: Л.І. Стручкова