КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

30 вересня 2024 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 29 грудня 2023 року про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 29 грудня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду.

Не погодившись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 05 вересня 2024 року подала до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу.

Разом з тим, вищевказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Звертаючись до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції відповідачка зазначає, що отримала копію оскаржуваної ухвали 05.08.2024 року в приміщенні суду під час ознайомлення з матеріалами справи, тобто термін для подачі апеляційної скарги збіг 20.08.2024 року, але, зважаючи на те, що остання була на лікарняному з 19.08.2024 року по 29.08.2024 року (копія довідки додається), то фізично не мала змоги направити апеляційну скаргу (а.с. 37, 39 том 2).

При цьому, як вбачається зі змісту апеляційної скарги, ОСОБА_1 вказує, що про існування оскаржуваної ухвали дізналась у травні 2024 року на іншому засіданні у судді Києво-Святошинського районного суду міста Києва Пінкевич Н.С., після чого потім подала заяву на отримання вищевказаної ухвали, оскільки паперової копії належним чином завіреної оскаржуваної ухвали відповідачка не отримувала (а.с. 38 том 2).

У матеріалах справи наявна заява від 27.06.2024 року, у якій відповідачка просить видати копію ухвали суду першої інстанції від 29.12.2023 року, яка була отримана 05.08.2024 року, про що свідчить розписка ОСОБА_1 на аркуші вищезазначеної заяви (а.с. 35 том 2).

Разом з тим, відповідачка не обгрунтовує поважності причин пропуску строку у період з травня 2024 року (події, коли ОСОБА_1 дізналась про існування оскаржуваної ухвали) по 27.06.2024 року (дати звернення із заявою про видачу копії оскаржуваної ухвали) та не надає належних доказів, оскільки в розумні інтервали часу ОСОБА_1 мала вживати заходів, щоб дізнатись про існуючу ухвалу суду першої інстанції, зокрема і через Єдиний державний реєстр судових рішень, відповідно до якого ухвалу Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 29 грудня 2023 року про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі було оприлюднено 01.01.2024 року.

Отже, наведені відповідачкою підстави для поновлення процесуального строку слід визнати неповажними.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Поважними причинами визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно подати нову редакцію клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин пропуску такого строку у період з травня 2024 року (події, коли ОСОБА_1 дізналась про існування оскаржуваної ухвали) по 27.06.2024 року (дати звернення із заявою про видачу копії оскаржуваної ухвали) із зазначенням поважних причин його пропуску та надати докази на їх підтвердження.

Разом з тим, подана апеляційна скарга не оплачена судовим збором, оскільки у своїй апеляційній скарзі відповідачка посилається на п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до вимог якого, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

На підтвердження зазначеного факту, ОСОБА_1 долучила довідку до акту огляду МСЕК, яка видана на ім`я ОСОБА_3 , який, як вбачається з матеріалів справи, не є учасником даної справи, та інтересів якого даний спір не стосується.

Тому, суд апеляційної інстанції вважає, що підстав для звільнення відповідачки від сплати судового збору, зазначених у п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», немає.

Відповідно до вимог п.п. 9 п. 1 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 грн.

Таким чином, у даному випадку сума судового збору для сплати становить 605, 60 (3028 грн * 0,2) грн.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.). Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 29 грудня 2023 року, залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л.П. Сушко