СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/7119/24

пр. № 2/759/3132/24

12 вересня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Твердохліб Ю.О.

за участю секретаря судових засідань Вінцковської О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року позивач ПрАТ «АК «Київводоканал» звернувся з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив стягнути на свою користь з відповідачів заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з центрального водопостачання та центрального водовідведення у розмірі 47 883,30 грн, 3% річних у розмірі 4 301,15 грн інфляційні втрат в розмірі 19 504,22 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 3 028,00 грн та витрати на отримання відомостей з державного реєстру речових прав у розмірі 45,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог ПрАТ «АК «Київводоканал» посилається на те, що ОСОБА_1 є власником квартири та споживачем житлово-комунальних послуг з центрального постачання холодної води та водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 , яку отримала у спадщину.

05.08.2014 року розміщено повідомлення та договір у газеті «Хрещатик» № 110 (4510) про надання послуг з центрального постачання холодної води та водовідведення. Таким чином відповідач отримувала послуги з централнього постачання холодної води та водовідведення на підставі вказаного договору, оскільки після розміщення повідомлення та договору в газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал» жодних заяв або повідомлень про відмову від надання послуг не надходило.

Відповідно до п. 1.1 Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Відповідно до п. 3.1 Договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

31.05.2021 року на офіційному веб-сайті опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічних індивідуальних договорів приєднання про надання послуг з центрального водовідведення та/або центрального відовідведення, у зв`язку з чим 01.07.2021 року вказаний договір вважається укладеним.

Однак, відповідач, в порушення умов договору щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.01.2017 року по 31.01.2024 року послуг з водопостачання та водовідведення не виконала належним чином, внаслідок чого у неї виникла заборгованість у розмірі 46 740,86 грн. Також заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку 37,52 грн, заборгованість з внесків плати за абонентське обслуговування 1 104,92 грн.

Крім того, в зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, просять стягнути з відповідача на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 7 717,90 грн, інфляційних втрат в розмірі 19 504,22 грн, у зв`язку з чим просить позов задовольнити.

Процесуальні дії

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2024 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с 30-31).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 10.04.2024 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (виклику) сторін (а.с. 33-34).

Представник позивача у судове засідання не з`явилась, направила до суду заяву у якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечувала (а.с. 56).

ОСОБА_1 відзив на позовну заяву у встановлений строк не надала, в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення кореспонденції на адресу реєстрації, причини неявки суду невідомі. За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача направлялась ухвала про відкриття провадження, позовна заява з додатками та повістки, які повернулись з відміткою "за закінченням терміну зберігання", "адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 37, 55).

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини п`ятої статті 279 та частини 8 статті 178 ЦПК України.

Враховуючи те, що сторони до судового засідання не з`явились, суд, керуючись ч.2 ст.247 ЦПК України, розглянув справу без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, керуючись вимогами ст.ст.130, 280 ЦПК України вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідачів та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази в справі у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Фактичні обставини справи

Судом встановлено, що ОСОБА_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 23.06.2011 року по 06.07.2023 року, що підтверджується інформацією про зареєстроване місце проживання Відділу з питань реєстрації місця проживання Святошинської РДА (а.с. 32).

Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 11.03.2024 року за № 369160536, квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить відповідачу на праві власності у розмірі 1/2 на підставі свідоцтва про право на спадщину №8-556, виданого 07.07.2023 року Дванадцятою київською державною нотаріальною конторою та 1/6 спільної частки на підставі свідоцтва про право на спадщину №8-555, виданого 07.07.2023 року Дванадцятою київською державною нотаріальною конторою (а. с. 19-20).

05.08.2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал, в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал» - позивача, як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) (далі - повідомлення) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) (а.с.11).

Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг (а.с.12).

Відповідно до п. 1 Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати Відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а Відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором (а.с. 13-15).

Згідно довідки ПрАТ «АК «Київводоканал» від 28.02.2024 року № 2369/8/8/02-24 ОСОБА_1 має заборгованість перед ПрАТ «АК «Київводоканал» за період з 01.01.2017 року по 31.01.2024 року по о/р НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 у сумі 47 883,30 грн з якої заборгованість за послуги з центрального водопостачання та центрального водовідведення - 46 740,86 грн, зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку 37,52 грн, заборгованість з внесків плати за абонентське обслуговування 1 104,92 грн (а.с. 16).

Відповідно розрахунку заборгованості за послуги з водопостачання та водовідведення за період січень 2017 - січень 2024 років заборгованість по о/р НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 складає 46 740,86 грн, зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку 37,52 грн, заборгованість з внесків плати за абонентське обслуговування 1 104,92 грн (а.с. 17-18).

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1048 ЦК України).

Згідно із статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Дії, які свідчать про прийняття спадкоємцем спадщини, визначені у частинах 3 і 4 статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Так, згідно з частиною 3 статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого частиною 3 статті 1268 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Згідно до ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Статтею 1281 ЦК України передбачено, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Відповідно до ст. 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Статтею 559 ЦК України, визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. При цьому за правилами частини першої ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Статтями 1218, 1219 ЦК України передбачено, що зобов`язання боржника за договором позики не є таким, що нерозривно пов`язано з його особою.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Сплив визначених статтею 1281 ЦК України строків пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців має наслідком позбавлення кредитора права вимоги за основним і додатковим зобов`язаннями, а також припинення таких зобов`язань. Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду України від 17.04.2018 у справі №522/407/15-ц (провадження № 14-53цс18).

Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше.

У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.

При вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.

Вказану правову позицію викладено в постанові КЦС ВС у справі № 496/4489/16-ц від 23 жовтня 2019 року.

Пунктом 32 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» від 30.03.2012 року № 5 встановлено, що при вирішенні спорів щодо виконання зобов`язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати таке. З урахуванням положення ст.1282 ЦК України, спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому спадкоємці несуть зобов`язання погасити нараховані відсотки і неустойку тільки в тому випадку, якщо вони вчинені позичальникові за життя. Інші нараховані зобов`язання фактично не пов`язані з особою позичальника і не можуть присуджуватися до сплати спадкоємцями. При вирішенні спору про стягнення з спадкоємців коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Аналіз зазначених норм права дає можливість зробити висновок про те, що спадкоємці можуть задовольняти вимоги кредиторів лише: у разі прийняття майна у спадщину; у межах вартості успадкованого майна; у розмірі, яка виникла за життя спадкодавця.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 369160536 від 11.03.2024 року ОСОБА_1 отримала свідоцтва про право на спадщину 07.07.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, АК «Виївводоканал», як позивач, зобов`язаний довести підстави стягнення з відповідача заборгованості як зі спадкоємця, з дотриманням порядку та визначених законом строків звернення з відповідною вимогою до спадкоємця.

Однак, позивач обґрунтовує позовні вимоги лише про стягнення заборгованості з відповідача за період з 01 січня 2017 року по 31 січня 2024 року за житлово-комунальні послуги, як з власника майна, а не спадкоємця.

Згідно ст.1281 ЦК України встановлено, що кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 522/407/15-ц зробила наступний правовий висновок. Оскільки зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282 ЦК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів належності відповідачу на праві власності квартири АДРЕСА_2 у спірний період. а також наявності інших спадкоємців, крім відповідача та що ним не пропущено строку звернення до спадкоємців боржника з вимогою.

В статті 13 ЦПК України зазначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Зважаючи на вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір залишається за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги залишити без задоволення.

За письмовою заявою відповідача, поданою до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення, заочне рішення може бути переглянуто.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Учасники справи:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» , місцезнаходження: м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-а.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення виготовлено 17.09.2024.

Суддя Ю.О. Твердохліб