ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6619/24
провадження № 2/753/5269/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Ломакіної Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в обґрунтування якого зазначає, що з 24.07.2010 року перебуває в шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №675. Від шлюбу вона з чоловіком мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилаючись на те, що сімейне життя з чоловіком не склалось, через те, що зникло взаєморозуміння і взаємоповага, стали частими сварки, тривалий час кожен із них живе окремим життям і своїми інтересами. Наразі вони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують. Фактично шлюбні відносини між ними припинені, подальше збереження шлюбу суперечить її інтересам. Просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заяву, в якій вона просить суд розірвати шлюб та розглянути справу без її участі (а.с. 31).

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява, в якій він просить суд розірвати шлюб та розглядати справу без його участі (а.с. 32).

У відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

24.07.2010 року між позивачкою та відповідачем Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, був зареєстрований шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис №675 (а.с. 7)

Від шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , актовий запис №1308 (а.с. 8).

Спільне життя позивачки з відповідачем не склалось, через те, що між ними зникло взаєморозуміння і взаємоповага, стали частими сварки, тривалий час сторони живуть окремим життям і своїми інтересами. сторони вони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують.

Враховуючи те, що збереження шлюбу є неможливим, позивачка просить суд розірвати шлюб, оскільки подальше перебування у шлюбі буде суперечити її інтересам.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України.

Дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, шлюб існує формально, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка в своїй позовній заяві просить суд при вирішенні питання про розірвання шлюбу, замінити їй прізвище « ОСОБА_1 », яке було набуте у зв`язку із реєстрацією шлюбу, на дошлюбне « ОСОБА_1 ».

Як вбачається зі свідоцтва про шлюб НОМЕР_1 від 24.07.2010 року, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, дошлюбним прізвищем ОСОБА_1 дійсно є " ОСОБА_1 ", а тому вимога про заміну прізвища обгрунтована та підлягає задоволенню.

Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, та керуючись ст.ст. 12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 24.07.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №675

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу змінити на дошлюбне « ОСОБА_1 ».

Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Дарницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Осіпенко Л.М.