Справа № 548/1640/24
Провадження № 2/548/524/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2024 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Лідовець Т. М.,

секретаря судового засідання Листопад В. Л.,

розглянувши у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області про визнання права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області суду з позовом до ОСОБА_2 , Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області, в якому просить визнати право власності за набувальною давністю на 1/3 частки будинку з господарськими будівлями та спорудами, що по АДРЕСА_1 , та в цілому складається з житлового будинку А-1, загальною площею 74,0 м2.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що у 2010 році він отримав у спадок за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , 2/3 частки у праві права власності на будинок з господарськими спорудами та побутовими будівлями в АДРЕСА_1 .

З часу отримання будинку, а саме з 03 лютого 2010 року, позивач постійно безперервно проживає у вказаному будинку, продовжує відкрито та безперервно володіти ним в цілому і на даний час. Позивач доглядає за будинком, проводив капітальні та поточні ремонти, несе матеріальні витрати на обслуговування будинку та підтримує його у придатному для користування стані, сплачує комунальні послуги.

Згідно із свідоцтвом про право на спадщину, виданого Державною нотаріальною конторою за № 2665 від 20.06.2002, 1/3 частки у праві власності на даний будинок має ОСОБА_2 , який успадкував частку у праві на будинок після смерті ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Наразі, ОСОБА_2 проживає в м. Одеса, жодного разу не приїздив до м. Хорол, участі в утриманні будинку не бере, будинком не цікавиться.

У зв`язку з тим, що, будинок належить позивачу частково, позивач не може самостійно приймати рішення щодо розпорядження будинком з огляду на правомочності іншого співвласника, тому звернувся до суду.

Ухвалою суду від 31 липня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження.

Ухвалою суду від 10 вересня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання позивач не з`явився, у позовній заяві позов підтримав в повному обсязі та розгляд справи просив провести без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, надіслав до суду відзив, в якому позовні вимоги підтримав, справу просив розглянути без його участі.

Представник відповідача Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області, ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, надіслав до суду відзив, у якому заперечив визнання за ОСОБА_1 за набувальною давністю право на 1/3 частки у праві власності на будинок з господарськими будівлями та спорудами, що складається з житлового будинку АДРЕСА_2 . Мотивував тим, що вказана 1/3 частки у праві власності на будинок належить ОСОБА_2 згідно з витягом з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Справу просив розглянути без участі представника відповідача.

Згідно із частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, визначивши юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, беручи до уваги пояснення відповідача, дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, приходить до такого висновку.

Суд установив, що згідно із Свідоцтвом про право на спадщину № 222 від 03.02.2010 ОСОБА_1 успадкував 2/3 частки у праві власності на жилий будинок АДРЕСА_3 . Будинок складається із житлового будинку літ. А-1, загальною площею 63,7 кв.м, житловою площею 40,4 кв.м, сарай літ-Б, що знаходиться на земельній ділянці міської ради невстановленого розміру (а.с. 7).

Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 25325725 від 16.02.2010 засвідчено право ОСОБА_1 на 2/3 частки у праві власності на будинок, що знаходиться на АДРЕСА_1 (а.с. 8).

Згідно з Відомостями з реєстру прав власності на нерухоме майно № 115635116 від 28.02.2018 ОСОБА_2 належить 1/3 частки у праві власності на будинок (реєстраційний номер 28949079), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Інші 2/3 частки у праві власності на цей будинок належить ОСОБА_1 (а.с. 9).

У технічному паспорті на житловий будинок садибного типу, виготовлений на замовлення ОСОБА_1 05.07.2024, вказується на площу житлового будинку А-1 з прибудовою, загальною площею 74 кв.м (а.с. 10-12).

Відповідно до Акту, укладеного комісією у складі депутата міської ради та двох свідків від 02.07.2024, у будинку проживає ОСОБА_1 з 2010 року (а.с. 26).

Відповідно до статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно зі статтею 328 ЦК України визначено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до частини першої статті 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

За змістом наведеної норми права позивач має довести окрім факту існування такого нерухомого майна, відкритості, безперервності і давності володіння нерухомим майном, щодо якого у нього відсутні підстави для володіння і набуття права власності, ще і інші обставини, які мають суттєве значення для справи, зокрема, добросовісність володіння.

Аналізуючи поняття добросовісності володіння як підставу для набуття права власності за набувальною давністю за статтею 344 ЦК України, слід виходити з того, що добросовісність, як одна із загальних засад цивільного судочинства, означає фактичну чесність суб`єктів у їх поведінці, прагнення сумлінно захистити свої цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків. При вирішенні спорів має значення факт добросовісності заявника саме на момент отримання ним майна, тобто на той початковий момент, який включається в повний давнісний строк володіння майном, визначений законом. Крім того, позивач, як володілець майна, повинен бути впевнений у тому, що на це майно не претендують інші особи і він отримав це майно за таких обставин і з таких підстав, які є достатніми для отримання права власності на нього.

Добросовісність передбачає, що володілець майна не знав і не міг знати про те, що він володіє чужим майном, тобто ті обставини, які обумовили його володіння, не давали і не могли давати володільцю сумніву щодо правомірності його володіння майном.

За набувальною давністю може бути набуто право власності на нерухоме майно, яке не має власника, або власник якого невідомий, або власник відмовився від права власності на належне йому нерухоме майно та майно, що придбане добросовісним набувачем і у витребуванні якого його власнику було відмовлено.

Отже, набувальна давність поширюється на випадки фактичного, без правової підстави володіння чужим майном.

Такі висновки Касаційного цивільного Суду у складі Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року (справа №910/17274/17), Постанові від 27.09.2018 у справі № 571/1099/16-ц та Постанові від 31.10.2018 у справі № 683/2047/16-ц.

Позов про визнання права власності за набувальною давністю не може заявляти особа, яка володіє ним за волею власника і завжди знала, хто є власником цього майна (Постанові ВС Касаційного цивільного суду від 28.04.2020 у справі № 552/1354/18).

Звертаючись до суду позивач вказав, що у 2010 році він отримав у спадок за законом право на 2/3 частки у праві власності на будинок з господарськими спорудами та побутовими будівлями в АДРЕСА_1 . На момент подання позовної заяви ОСОБА_1 було відомо, що ОСОБА_2 є власником 1/3 частки у праві власності на вказане домоволодіння відповідно до відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно (реєстраційний номер 28949079).

Обставини, за змістом яких ОСОБА_2 , проживаючи в м. Одеса, жодного разу не приїздив до м. Хорол, не брав та не бере участі в утриманні будинку, визнання ним позову, не можуть слугувати підставою для задоволення позовних вимог про визнання права на 1/3 частку у праві власності на домоволодіння за ОСОБА_1 , що розташоване по АДРЕСА_1 за набувальною давністю з огляду на відсутність такої складової умови набуття права власності за набувальною давністю як добросовісне заволодіння чужим майном відповідно до правил, встановлених статтею 344 ЦК України.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до статті 141 ЦПК України у разі відмови у задоволенні позову судові витрати, понесені позивачем, покладаються на нього та поверненню не підлягають.

Керуючись статтями 12, 89, 141,247, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області про визнання права власності на нерухоме майно відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (місце реєстрації проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_5 ).

Відповідач: Хорольська міська рада Лубенського району Полтавської області (місцезнаходження: 37800, вулиця 1 Травня, 4, м. Хорол, Полтавської області, ).

Суддя Т. М. Лідовець