Справа № 186/487/24
Провадження № 2/0186/381/24
У Х В А Л А

02 жовтня 2024 року м. Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Демиденко С.М.,

секретар - Фадєєва Т.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди.

Представником відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Трифоновою Д.І. було подані суду клопотання:

1) прохала суд розглядати цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, у порядку загального позовного провадження, у зв`язку з її складністю, та результат розгляду цивільної справи має суттєве значення для ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод»;

2) Також, прохала витребувати у Позивача належним чином завірені копії наступних документів: розрахунок розміру моральної шкоди, яку позивач заявляє в своєму позові до стягнення; завірену копію індивідуальної програми реабілітації інваліда; документи, що свідчать про виконання вимог Індивідуальної програми реабілітації Позивачем; первинну довідку МСЕК;

3) Визнати явку позивача обов`язковою.

У судове засідання сторони у справі не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належим чином, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Суд вивчивши клопотання, матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч.4 ст.277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з ч.7 ст.277 ЦПК України частини друга шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, ціна пред`явленого позову становить 200 000 гривень 00 копійок, що не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (268 400,00 грн). Дана обставина свідчить про те, що відповідно до ч.7 ст.277 ЦПК України заперечення представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Трифонової Д.І. проти розгляду цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження, є безпідставними, оскільки згідно з п.1 ч.6 ст.19, п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у суду відсутні правові підстави для розгляду цивільної справи в порядку загального позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Трифонової Д.І. про розгляд цивільної справи за правилами загального позовного провадження слід відмовити.

Окрім цього, ст.93 ЦПК України передбачено письмове опитування учасників справи як свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 93 ЦПК України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи.

Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи-фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - до першого судового засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Позиція позивача по справі детально викладена у позовній заяві, зроблений докладний опис обставин по справі, негативних змін у житті позивача, спричинених професійним захворюванням.

Крім того, спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивачем додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які він посилається у позовній заяві, а саме, роботу позивача на підприємстві відповідача, отримання трудового каліцтва, складення відповідачем акту за формою Н-1 розслідування причини нещасного випадку що стався з позивачем, встановлення йому висновком МСЕК 2 групи інвалідності, стійкої втрати професійної працездатності внаслідок професійного захворювання.

Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності.

Таким чином, факт встановлення позивачу стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування йому моральної шкоди.

Тому, суд не вважає за необхідне, а також не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотань про витребування доказів та про обов`язкову явку позивача в судове засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 143, 146 ЦПК України, - суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотань Представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» Трифоновою Д.Ю. про розгляд цивільної справи за правилами загального позовного провадження, , про витребування доказів та про обов`язкову явку позивача в судове засідання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.М. Демиденко