Провадження № 712/3299/24
У Х В А Л А

02 жовтня 2024 року Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ТОКОВА С.Є., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат позивачів ОСОБА_4 звернувся до суду з позовною заявою доОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

У відповідності до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 1, 3 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Зі змісту позовної заяви встановлено, що позивачі просять визнати за ними право власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 ,після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

З долученої до матеріалів справи постанови державного нотаіруса Першої черкаської державної нотаіральної контори Шалденко Л.В. про відмову у вичнення нотаріальної дії від 05.09.2024, убачається, що право власності на вказану квартиру за померлою при житті зареєстроване не було. Із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 завернулись ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 16.10.2023 на адресу нотаріальної контори надійшла заява від ОСОБА_3 , в якій він вказував, що відмовляється від прийняття спадщини після смерті дружини ОСОБА_5 .

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четвертастатті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі N 226/817/19 (провадження N 61-6327св20) вказано, що "пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі N 759/19779/18 (провадження N 61-4523св21) вказано, що: "у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування".

Так, при зверненні до суду з указаним позовом, позивачі в якості відповідача зазначають ОСОБА_3 , який відмовився від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , натомість з матеріалів позовної заяви убачається, що право власності за померлою зареєстровано не було, отже належним відповідачем у даній справі має бути територіальна громада за місцем знаходження спадкового майна.

Крім того, адвокат у поданій позовній заяві вказує статус ОСОБА_1 як "заявник", в той час як сторонами у спорі відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства є позивач та відповідач.

Таким чином, позивачам необхідно визначитися зі складом осіб, які беруть участь у справі та уточнити позовні вимоги шляхом надання уточненої редакції позовної заяви, а також її копії відповідно до кількості учасників справи.

Аналізуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 слід залишити без руху та надати позивачам строк для усунення виявлених судом недоліків.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, провадження у справі не може бути відкрито, а тому відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України її слід залишити без руху з вказаних вище підстав та надати позивачам строк для усунення недоліків, протягом десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачам, що згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175 позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заявуОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху, надавши позивачам строк у десять днів для усунення зазначених недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути заявнику разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : С.Є. Токова