КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2024 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Кафідова О.В.,

розглянув у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відмову від позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (а.с.2-5).

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2024 позов задоволено - розірвано шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 01.09.2023 Київським відділом державної реєстрації шлюбів Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1335 (а.с.49,50).

Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_4 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Фофанов Я.Л., оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 13.09.2024 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку письмового провадження (а.с.74-76).

20.09.2024 до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відмову від позову у зв`язку з примиренням подружжя та возз`єднанням сім`ї (заява подана особисто ОСОБА_1 через канцелярію суду) (а.с.86).

Вивчивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про задоволення заяви, з огляду на наступне.

У відповідності до частини 1 статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу (пункт 1 частини 2 статті 49 ЦПК України).

Частиною 6 статті 49 ЦПК України передбачено, що суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Також частинами 1, 3, 5 статті 206 ЦПК України закріплено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Згідно із пунктом 4 частини 1 статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Крім цього, частиною 1 статті 377 ЦПК України визначено, що судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

За таких підстав, коли особисто позивач, користуючись своїм правом наданим цивільним процесуальним законом, відмовляється від позову, подавши про це окрему заяву, і така відмова не порушує його прав, а також прав відповідача у даному спорі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про наявність процесуальних підстав для прийняти відмови від позову та, як наслідок, скасування ухваленого судом рішення з закриттям провадження у справі.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 49, 206, 255, 377 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відмову від позову - задовольнити.

Прийняти відмову від позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 липня 2024 року у цивільній справі № 369/8396/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - скасувати.

Провадження у цивільній справі № 369/8396/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - закрити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

О.В. Кафідова