Справа № 577/2056/24
Провадження № 2/577/707/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2024 року м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Потій Н.В.,

за участю секретаря Подейко Т.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотоп в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні спільною частковою власністю,

В С Т А Н О В И В:

І. Стислий виклад позиції сторін.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 в якому просить зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом надання вільного доступу до цієї квартири та зобов`язати відповідача надати позивачу запасний комплект ключів від зазначеної квартири. Свої вимоги мотивує тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 сина ОСОБА_4 , позивач успадкувала 1/6 частину зазначеної квартири, про що 27.11.2023 отримала свідоцтво про право на спадщину. Інші спадкоємці дружина ОСОБА_3 та дочка ОСОБА_5 , які проживають в цій квартирі. Позивачка мала зареєстроване місце проживання в м. Білопілля, де не має змоги проживати з об`єктивних причин, оскільки є тимчасово переміщеною особою і на час звернення до суду з позовом проживає в м. Суми. Після смерті сина, відповідач припинила спілкування з відповідачем, не приймає телефонних дзвінків, заблокувала доступ до своїх акантів в соціальних мережах, чинить перешкоди в спілкуванні з онукою, не впускає до квартири АДРЕСА_1 (не відчиняє двері), позбавляє як співвласника права користування квартирою. З приводу перешкод в користуванні житлом позивач зверталася до поліції і змушена звернутися до суду.

Відповідач у відзиві на позов просить суд відмовити в задоволенні позову. Свої заперечення мотивує тим, що після смерті чоловіка стосунки зі свекрухою ОСОБА_1 погіршилися, але позивач не чинить їй перешкод в користуванні квартирою. Позивач намагалася потрапити до квартири в той час коли позивача не було вдома, про свої приїзди свекруха не повідомляла. Крім того, в квартирі проживає мати позивача ОСОБА_6 , яка є внутрішньо-переміщеною особою з м. Дружківка Донецької області та зареєстрована в квартирі, зокрема зі згоди покійного зятя. Також в квартирі проживає рідна сестра позивача. ОСОБА_1 не зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 , не приймає участі в утриманні квартири, сплаті комунальних послуг. Крім того, позивач має відокремлене житло в м. Білопілля. На думку відповідача, частка позивача у квартирі, якщо перевести в квадратні метри є незначною, технічно надати позивачу у користування 1/6 частини квартири неможливо (а.с. 30-33).

ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

17 квітня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено о 09:00 год 21 травня 2024 року (а.с. 22).

21 травня 2024 року у зву зв`язку з неявкою сторін та повітряною тривогою, підготовче судове засідання відкладено на 03 червня 2024 року на 10:00 год. (а.с. 49).

03 червня 2024 року постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду на 25 липня 2024 року на 10:00 год.(а.с.76).

25 липня 2024 року судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Данилюк Н.М. для мирного врегулювання спору. Розгляд справи призначено на 03 вересня 2024 року на 09:00 год. ( а.с.83-85).

03 вересня 2024 року судове засідання відкладено на 23 вересня 2024 року на 11:00 год у зв`язку із неявкою відповідача, яка повідомила, що перебуває за межами міста.

У судове засідання 23 вересня 2024 року відповідач повторно не з`явилася, представник відповідача ОСОБА_7 надала заяву з проханням відкласти розгляд справи з відсутністю відповідача в м. Конотоп.( а.с.96). Повторну неявку відповідача ОСОБА_3 та її представника суд розцінює як неявку без поважних і в силу вимог п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України вважає за необхідне розгляд справи проводити за відсутності відповідача.

Суд також враховує, що відповідач скористалася своїм правом на подання відзиву, а також була присутня в судовому засіданні 25 липня 2024 року під час допиту свідків обох сторін, розгляд справи відкладався за клопотанням її представника для мирного врегулювання спору.

Суд зауважує, що передбачене ч.1 ст. Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07 липня 1989 року).

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала і прохала їх задовольнити, пояснивши, що мирне врегулювання спору з відповідачем не відбулося. Прохала врахувати, що з 24 квітня 2024 року як тимчасово переміщена особа з м. Білопілля винаймає квартиру по АДРЕСА_2 . Через бойові дії немає змоги проживати в м. Білопіллі. Незважаючи на те, що є співвласником квартири АДРЕСА_1 , невістка не надає можливості користуватися цією квартирою. Натомість в цій квартирі проживають інші особи, які взагалі не є співвласниками це мати та сестра ОСОБА_3 .

Представник відповідача адвокат Юшкевич Є.Ю. позовні вимоги підтримала і прохала їх задовольнити, з підстав, викладених у позові.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.

З копії свідоцтва про народження вбачається, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с.11).

Згідно копії свідоцтва про шлюб, 13 вересня 2014 року ОСОБА_8 та ОСОБА_9 зареєстрували шлюб, після реєстрації шлюбу прізвище дружини « ОСОБА_10 » (а.с.34), ІНФОРМАЦІЯ_3 у подружжя народилася донька ОСОБА_11 . (а.с.35).

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 08.01.2020 р., ОСОБА_8 придбав квартиру АДРЕСА_3 (а.с.36-39).

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 ( а.с.12).

Після смерті ОСОБА_8 спадщину прийняли дружина ОСОБА_3 , донька ОСОБА_12 та мати ОСОБА_1 . Так, згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 27 листопада 2023 року, після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_12 та ОСОБА_1 кожній належить 1/6 частки в праві власності на квартиру АДРЕСА_4 . (а.с. 15-16).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 09.05.2024 року, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності належить: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_12 по 1/6 частці кожній на підставі свідоцтва про право на спадщину від 27.11.2023. Також ОСОБА_3 належить 1/2 частки вказаної квартири згідно свідоцтва про право власності від 24.11.2023 (а.с. 42-44).

Відповідно до витягу про зареєстрованих у житловому приміщенні № 11137 від 07.05.2024 року, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_3 та ОСОБА_12 ( а.с.45).

За інформацією Конотопського РВП ГУНП в Сумській області від 08.02.2024 року № 61/Ю-11аз, в інформаційній підсистемі «Єдиний облік» ІКС ІПНП України від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстровано два звернення: ЄО № 3814 від 21.03.2023 повідомлення про те, що прибувши до онуки на день народження за адресою: АДРЕСА_1 невістка не пускає до квартири та не дає можливості забрати належні заявниці документи; ЄО № 602 від 10.01.2024 повідомлення від ОСОБА_1 про те, що невістка не пускає до квартири за адресою: АДРЕСА_3 , не відповідає на телефонні дзвінки, разом не проживають. Повідомляє, що має право власності у зазначеній квартирі (а.с.18).

Свідок ОСОБА_6 суду показала, що є матір`ю відповідача ОСОБА_3 квартира АДРЕСА_1 була придбана в період шлюбу її доньки з сином позивача. Після смерті зятя, у дочки почали виникати сварки зі свекрухою. На її думку, донька не перешкоджала ОСОБА_1 в спілкуванні з онукою і користуванні кваритирою, оскільки ОСОБА_1 не попереджала про свій приїзд щоб побачити онуку, і в цей час дочка просто була відсутня вдома. Свідок також зареєстрована в цій квартирі оскільки є тимчасово переміщеною особою і згоду на це надавав нині покійний зять.

Свідок ОСОБА_13 суду показала, що ОСОБА_3 її колега по роботі. Одного разу вона бачила, що свекруха ОСОБА_3 сиділа на лавці у дворі будинку по АДРЕСА_5 . Поряд була її рідна сестра. Також викликали поліцію з приводу того, що ОСОБА_1 хотіла зайти до квартири, щоб побачити онуку. Розмов які відбувалися вона не чула, чи вдалося ОСОБА_1 потрапити до квартири і побачити онуку їй невідомо.

Свідок ОСОБА_14 суду показала, що є рідною сестрою ОСОБА_1 , яка раніше проживала в м. Білопілля, але через бойові дії (постійні обстріли) змушена була виїхати звідти. Наразі є тимчасово переміщеною особою, винаймає квартиру в АДРЕСА_2 . Хоча ОСОБА_1 , після смерті сина, є співвласником квартири в АДРЕСА_5 , але невістка не дозволяє їй користуватися цим житлом, а також перешкоджає бачитися з онукою. Мав місце випадок, коли ОСОБА_3 вивела дитину з квартири до під`їзду, щоб поспілкуватися з бабусею ОСОБА_1 . При цьому відповідач, незважаючи на прохання ОСОБА_1 , навіть не впустила її до квартири щоб скористатися туалетом.

Свідок ОСОБА_15 суду показав, що проживає в цивільному шлюбі з ОСОБА_1 . Після смерті її сина, невістка разом зі своєю матір`ю ОСОБА_6 не дозволяють ОСОБА_1 користуватися квартирою в м. Конотопі, частину якої вона успадкувала після смерті сина.

ІV. Норми права.

Статтею 41 Конституції України визначено, що право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Частиною першою статті 316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Статтею 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Положеннями статті 321 ЦК України встановлено принцип непорушності права власності, відповідно до якого ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні.

При цьому власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. (ч.1 ст. 358 ЦК України).

Співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності (ч.1 ст.361 ЦК України).

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, прийнятої у Парижі 20 березня 1952 pоку, гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Враховуючи вищевказане, особа, звертаючись з позовом до суду, має право пред`явити таку вимогу на захист свого цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення, і призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути припинення дії, яка порушує право.

Зокрема, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (частина друга статті 386 ЦК України). Власник майна згідно зі статтею 391 ЦК України має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Результат аналізу наведених норм цивільного законодавства дає підстави для висновку про те, що в разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, в тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права,

Згідно із частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

V. Оцінка суду.

Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, давши їм оцінку в цілому так і кожному окремо, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Суд встановив, що ОСОБА_1 , яка після смерті сина, є співвласником квартири АДРЕСА_1 , фактично у цій квартирі не проживає, не має можливості потрапити до неї через відсутність ключів від вхідних дверей та перешкоди з боку відповідача у можливості зайти до квартири, що вбачається зі звернень до Конотопського РВП (а.с.18)., показів свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_13 .

Суд критично оцінює покази свідка ОСОБА_6 , яка є матір`ю відповідача і зацікавлена у вирішенні справи на користь останньої, оскільки сама хоча і не є співвласником, але, з її слів, зареєстрована як тимчасово переміщена особа в спірній квартирі і проживає в ній.

Заперечення проти позову відповідача ОСОБА_3 , яка є іншим співвласником квартири, також свідчить про те, що відповідач чинить позивачці перешкоди у користуванні житлом. При цьому суд враховує, що позивач у справі є тимчасово переміщеною особою з м. Білопілля, на час подання позову орендувала квартиру в м. Суми, а на час розгляду справи судом орендує квартиру в м. Конотопі.

Суд критично оцінює наданий відповідачем висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 15.05.2024 року № 06/05/24, за яким розділити з подальшою експлуатацією даних об`єктів, як окремих об`єктів нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників, а саме в розмірі 1/6 частини квартири, що належить ОСОБА_1 для облаштування ізольованих квартир експерту не видається за можливе, лише матеріальна компенсація та з технічної точки зору встановити порядок користування зазначеною квартирою на основі наданих документів не вбачається можливим. ( а.с.54-68).

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 110 ЦПК України).

Крім того, суд зауважує, що висновок експерта від 15.05.2024 року № 06/05/24 про неможливість поділу квартири та встановлення певного порядку користування майном взагалі не стосується предмета позову яким є усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом надання вільного доступу до цієї квартири та надання запасного комплекту (дублікату) ключів.

Суд вважає неспроможними заперечення відповідача щодо можливості проживання в ній позивача, з огляду на те, що вона є власником лише 1/6 частини квартири. Так, суд враховує, що при здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої статті 358 ЦК України при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток, що не охоплюється предметом позову ОСОБА_1 .

За таких обставин, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню шляхом зобов`язання ОСОБА_3 усунути перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_1 , надання вільного доступу до цієї квартири та надання запасного комплекту (дублікату) ключів.

Згідно вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути 1211,20 грн сплаченого нею судового збору.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Керуючись ст. 10, 12,13, 18, 81, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні спільною частковою власністю задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом надання ОСОБА_1 вільного доступу до цієї квартири та надання запасного комплекту (дублікату) ключів.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 1211 (одну тисячу двісті одинадцять) грн. 20 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована АДРЕСА_6 , фактично мешкає АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Представник позивача: адвокат Юшкевич Євгенія Юріївна (м. Суми, вул. Воскресенська, 14/4)

Відповідач: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Представник відповідача: адвокат Данилюк Наталія Миколаївна (вул. Соснівська, 2, с. Привокзальне Конотопського району Сумської області).

Повне рішення суду складено 02 жовтня 2024 року.

Суддя Н. В. Потій