Справа № 450/4239/24 Провадження № 2-з/450/8/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Данилів Є.О.

при секретарі Микитів Н.С.

розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви в інтересах якого діє представника адвокат Бельдій Наталія Володимирівна до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють позовні вимоги на стороні відповідача ОСОБА_4 , Давидівська сільська рада Львівського району Львівської області про витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

представник заявників звернулася до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник адвокат Бельдій Наталія Володимирівна до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють позовні вимоги на стороні відповідача ОСОБА_4 , Давидівська сільська рада Львівського району Львівської області про витребування майна з чужого незаконного володіння.

В заяві просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) чи будь-яким іншим фізичним чи юридичним особам здійснювати демонтаж (знесення), реконструкцію, перебудову, змішення, перенесення тощо підвалу, який відображений на Технічному паспорті від 29 серпня 2017 року під літ. «В», на Технічному паспорті від 06.02.2020 року під літ. «Е» та на Технічному паспорті від 22.06.1995 року під літ «Пд Е» за адресою: АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу серія та номер: 1219, виданий 22.03.2024, видавник: Шоробура-Гірка Н.С., приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Львівської області.

В обґрунтування заяви вказує, що об?єктом позовних вимог є будівля підвалу яка, відображена на Технічному паспорті третьої особи ОСОБА_4 від 29 серпня 2017 року під літ. «В», та яка належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності та відображений на їхньому Технічному паспорті від 06.02.2020 року під літ. «Е» та на Технічному паспорті від 22.06.1995 року під літ «Пд Е»., яка буде витребовуватись з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 відповідним позовом. Спір про указаний об?єкт нерухомого майна тривав з 2017 по 2024 років та закінчився ухваленням постанови КЦС ВС від 22 травня 2024 року у справі №450/1703/19.

Згідно з висновком експерта Товариства з обмеженою відповідальністю «Судово-експертне бюро України» від 24 грудня 2020 року № 17, здійсненого на виконання ухвали суду першої інстанції від 03.03.2020 у справі №450/1703/19, об?єкт нерухомості під літ. «ПД» (підвал), який належить ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та об?єкт нерухомості - сарай літ. «В», який належить ОСОБА_4 на праві власності та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , є однією і тією самою будівлею. Будівля сарай літ «Е», яка була розташована над підвалом літ. «ПД» належить ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності та знаходиться за адресою АДРЕСА_2 демонтовано.

Верховний суд у вищевказаній постанові остаточно спір по суті не вирішив, зробивши висновок про те, що ОСОБА_1 обрав невірний спосіб захист, а строки позовної давності у даному спорі не спливли, то власники об?єкту нерухомого майна, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 реалізовують свій намір, щодо витребування майна (підвалу) з чужого незаконного володіння відпорвідно до висновків, викладених у постанові КЦС ВС від 22 травня 2024 року у справі №450/1703/19.

Разом із тим у спорі який триває більше семи років представником однієї із сторін був повірений ОСОБА_5 , який діяв від імені та в інтересах попереднього власника спірного майна ОСОБА_4 на підставі Довіреності, посвідченої 24.05.2017 року, посвідченої нотаріусом ФРН та апостильованої президентом Окружного суду за №910А-556/2017.

ОСОБА_5 , який являється повіреним ОСОБА_4 , являється чоловіком ОСОБА_3 .

На даний момент вказана споруда належить ОСОБА_3 , на підставі договору купівлі-продажу серія та номер: 1219, виданий 22.03.2024, видавник: Шоробура-Гірка Н.С., приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Львівської області. Про указану обставину заявникам (позивачам) стало відомо 04.09.2024 року.

Разом із тим 05.08.2024 року ОСОБА_1 виявив, що ОСОБА_3 розпочала демонтаж підвалу (спірного нерухомого майна). На підставі наведеного, просить застосувати відповідні заходи забезпечення позову до подання позовної заяви.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, ч. 2 ст. 247 ЦПК України сторони у судове засідання не викликалися, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

З метою запобігання можливим потенційним порушенням майнових прав та охоронюваних законом інтересів заявника просить заяву задоволити.

Згідно ч. 1 ст. 153 та ч.2 ст.247 ЦПК України, сторони у судове засідання не викликалися, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Виходячи з засад диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Перелік заходів забезпечення позову, які можуть бути застосовані судом, встановлено ч. 1 ст. 150 ЦПК України. Зокрема, відповідно до п.1 ч. 1 ст. 150 Кодексу позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Пленум ВСУ України у п. 4 Постанови "Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" № 9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має, з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір і існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" при розгляді заяв про забезпечення позову особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права та інтереси яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів забезпечення.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі у разі невжиття заходів спрямованих на їх забезпечення.

При цьому, частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Особа, що заявляє про необхідність вжиття заходів забезпечення позову судом, зобов`язана довести зв`язок між неприйняттям таких заходів і утрудненням чи неможливістю виконання судового рішення.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову та перевіривши їх долученими до заяви доказами, суд дійшов висновку, що невжиття таких заходів може в майбутньому істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення, порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, тому з цих підстав заява підлягає до задоволення.

Вид забезпечення позову, запропонований представником заявника у заяві про забезпечення позову, є співмірним із заявленими в заяві вимогами, тому суд з метою забезпечення збалансованості інтересів сторін вважає що доводи представника заявника щодо необхідності вжиття вказаних заходів забезпечення позову є обґрунтованими, тому з цих підстав заява підлягає до задоволення.

З огляду на вищенаведене та беручи до уваги те, що між сторонами дійсно виник спір, предметом якого є: витребування майна з чужого незаконного володіння, позивачем обґрунтовано наведено припущення, що не вжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення у справі та, як вбачається з матеріалів справи, призвести до порушення його прав та законних інтересів.

Судом враховано, що вид забезпечення позову запропонований позивачем у заяві про забезпечення позову є співмірним із заявленими позивачем позовними вимогами та не позбавить власника майна права володіти та користуватися таким майном, суд прийшов до висновку, що вказане клопотання слід задоволити та вжити заходи забезпечення позову вказані у заяву позивача про забезпечення позову.

В силу вимог ч. 3 ст. 154 ЦПК України підстави для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення відсутні, тому, на думку суду, зустрічне забезпечення застосуванню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 260, 261, 263 ЦПК України, суд,-

постановив:

заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви в інтересах якого діє представника адвокат Бельдій Наталія Володимирівна до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють позовні вимоги на стороні відповідача ОСОБА_4 , Давидівська сільська рада Львівського району Львівської області про витребування майна з чужого незаконного володіння, задоволити.

Заборонити ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ) чи будь-яким іншим фізичним чи юридичним особам здійснювати демонтаж (знесення), реконструкцію, перебудову, змішення, перенесення тощо підвалу, який відображений на Технічному паспорті від 29 серпня 2017 року під літ. «В», на Технічному паспорті від 06.02.2020 року під літ. «Е» та на Технічному паспорті від 22.06.1995 року під літ «Пд Е» за адресою: АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу серія та номер: 1219, виданий 22.03.2024, видавник: Шоробура-Гірка Н.С., приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Львівської області.

Надати органу, що здійснює виконання ухвали суду наступні відомості:

стягувач 1: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 ;

стягувач 2: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ;

Боржник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Роз`яснити, що заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову, а у випадку неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 ЦПК, заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом.

Ухвала набирає законної сили 09.09.2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки з дати її постановлення.

Копію ухвали суду після її виконання направити всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15 - денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали суду.

СуддяЄ. О. Данилів