печерський районний суд міста києва
Печерський районний суд м. Києва у складі:
головуючого - судді Хайнацького Є.С.,
при секретарі судового засідання - Сміян А.Ю.,
представника позивача: не з`явився,
відповідача: не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро Вин» до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Бюро Вин» (далі - позивач, ТОВ «Бюро Вин») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач, ОСОБА_1 ) про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
За таких обставин, позивач просить суд стягнути з відповідача суму матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, в розмірі 1 749,85 грн, а також витрати на надання правової допомоги в сумі 13 250,00 грн.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19 липня 2022 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 16 січня 2024 року.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16 січня 2024 року відкладено розгляд справи на 03 квітня 2024 року.
Представник позивача в судове засідання не з`явилась; про час, дату, місце судового розгляду повідомлена належним чином; подала заяву, в якій підтримала позовні вимоги, просила розглянути справу без її участі та ухвалити заочне рішення.
Відповідач про час, дату, місце судового розгляду повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі, відзив та інші заяви з процесуальних питань від нього до суду не надходили.
Згідно з ч. 8 ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відзив на позов та клопотання про відкладення розгляду справи відповідач не подав.
Статтею 280 ЦПК України визначено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно зі ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на вказане, суд визнав за можливе проводити заочний розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити у справі заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, враховуючи наступне.
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України, майнова шкода, здана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи: 1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. 2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). 3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. 4. Вина особи, що завдала шкоду.
Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Так, судом встановлено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 квітня 2019 року вказане вище кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_1 було закрито у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 284 КПК України, кримінальне провадження закривається в разі, якщо у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Статтею 284 КПК передбачено вичерпний перелік підстав для закриття кримінального провадження. Всі підстави закриття кримінального провадження поділяються на реабілітуючі та нереабілітуючі. Реабілітуючими є ті підстави, що пов`язані з констатацією факту того, що підозрюваний/обвинувачений не вчинив злочин. На противагу цьому нереабілітуючими є ті, що позитивно вирішують питання про вчинення особою злочину. До реабілітуючих належать лише три підстави: встановлено відсутність події кримінального правопорушення; встановлено відсутність у діянні складу кримінального правопорушення; не встановлено достатніх доказів для доведення винуватості особи в суді та вичерпано можливості їх отримати. Відповідно, всі інші підстави є нереабілітуючими і передбачають констатацію факту вчинення особою кримінального правопорушення.
Зокрема, до нереабілітуючих підстав закриття кримінального провадження належить звільнення особи від кримінальної відповідальності. Підстави звільнення від кримінальної відповідальності закріплені в розділі ІХ Кримінального кодексу. Такими підставами є зокрема, закінчення строків давності.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем було заявлено позовну вимогу майнового характеру. Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». У зв`язку з вищевикладеним з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір в розмірі 2 684 грн. 00 коп.
Крім того, відповідно до частини третьої статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката , несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Згідно з частиною другою статті 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми , що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Згідно з частиною третьою статті 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (надання послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Матеріалами справи підтверджено, що 22 січня 2020 року між позивачем та адвокатом Патрик Г.Г. укладено договір про надання послуг адвоката, відповідно до якої адвокат бере на себе зобов`язання надання клієнту юридичної (правової) допомоги за цивільним позовом про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням ОСОБА_1 .
Згідно із наданим розрахунком, витрати щодо сплати послуг за договором про правову допомогу від 22 січня 2020 року з ТОВ «Бюро Вин» юридичні послуги складають 13 250,00 грн.
Дана сума була сплачена позивачем адвокату 27 лютого 2020 року, відповідно до копії платіжного доручення № 4803.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача
Враховуючи, що суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на надання правової допомоги в сумі 13 250,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 1166 Цивільного кодексу України, ст.ст. 13, 81, 133, 141, 258, 259, 263-265, 273, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, -
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро Вин» до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро Вин» рахунок відшкодування майнової шкоди 1 749 (одну тисячу сімсот сорок дев`ять гривень) 85 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро Вин» витрати на правову допомогу в розмірі 13 250,00 (тринадцять тисяч двісті п`ятдесят) гривень 00 коп.
Відповідач - ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 03.04.2024 року.

Суддя Є.С. Хайнацький