Справа № 127/8558/23
Провадження № 22-ц/801/122/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Антонюк В. В.
Доповідач:Панасюк О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 рокуСправа № 127/8558/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Панасюка О. С. (суддя доповідач),

суддів Берегового О. Ю., Шемети Т. М.,

з участю секретаря судового засідання Куленко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Усова Ю. В. на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області у складі судді Антонюка В. В. від 07 листопада 2023 року про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним,

в с т а н о в и в:

В березні 2023 року ОСОБА_3 в особі представниці адвоката Гонти О. А. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , за яким просила визнати недійсним договір позики від 14 грудня 2020 року, укладений між нею та ОСОБА_1 , мотивуючи його тим, що такого договору вона не укладала та не підписувала.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 07 листопада 2023 року за заявою представниці позивачки адвоката Гонти О. А. призначено у справі судову комплексну експертизу, на вирішення якої поставлені питання:

- чи відповідає час виконання друкованого тексту даті, вказаній у договорі позики від 14 грудня 2020 року?

- в якій послідовності виконаний друкарський текст та інші реквізити документу?

- чи не використаний для виконання тексту аркуш паперу з уже присутнім на ньому підписом?

- чи виконано рукописний текст (підпис та напис «Михайлова Олена» в графі «Позичальник» на договорі позики від 14 грудня 2020 року особисто ОСОБА_4 чи іншою особою?

- чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 , що міститься нижче друкованого тексту на договорі позики від 14 грудня 2020 року, та зразки підписів, надані ОСОБА_4 для порівняльного дослідження, що містяться на дев`яти аркушах формату А4, засвідчені 13 вересня 2023 року уповноваженим виконавчим директором Нотаріальної контори № 2 Мустафою Емре Їгіт (Нотаріальна контора № 2 Бахар Аділе Чагджи, м. Анталія, Турецька Республіка) однією або різними особами?

- чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 , що міститься нижче друкованого тексту на договорі позики від 14 грудня 2020 року, та підпис від імені ОСОБА_2 , що міститься нижче друкованого тексту на довіреності від 29 серпня 2019 року, посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Павліченко Г. В. однією або різними особами?

- чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 , що міститься нижче друкованого тексту на договорі позики від 14 грудня 2020 року, та підпис від імені ОСОБА_2 , що міститься нижче друкованого тексту на довіреності від 26 грудня 2020 року, посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Білоус О. Б. однією або різними особами?

Проведення почеркознавчої експертизи доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Надано в розпорядження експертів матеріали цивільної справи.

Як порівняльний матеріал надано експертам, які будуть проводити експертизу, зразки підпису ОСОБА_2 , засвідчені 13 вересня 2023 року уповноваженим виконавчим директором Нотаріальної контори № 2 Мустафою Емре Їгіт (Нотаріальна контора № 2 Бахар Аділе Чагджи, м. Анталія, Турецька Республіка), які містяться в матеріалах справи №127/8558/23 на а. с. 165 173, 181 182, 187.

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Усов Ю. В., посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просив ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 07 листопада 2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що надані експертам для порівняння зразки підпису ОСОБА_2 не відповідають вимогам Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 щодо вільних, умовно-вільних чи експериментальних зразків підпису.

Представниця ОСОБА_2 адвокат Гонта О. А. подала відзив на апеляційну скаргу, за яким просила залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, як таку, що постановлена з дотриманням норм процесуального права, у відповідності до обставин справи. Звертала увагу, що окрім питання належності підпису на оспорюваному договорі позики ОСОБА_5 , перед експертами поставлені й інші питання, вирішення яких має значення для справи і які не можуть бути з`ясовані в інший спосіб через необхідність спеціальних знань для їх з`ясування.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги апеляційний суд прийшов до висновку, що вона підлягає задоволенню з огляду на таке.

Частиною першою статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За змістом статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Установлено, що ОСОБА_3 в особі представниці адвоката Гонти О. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , за яким просила визнати недійсним договір позики від 14 грудня 2020 року, укладений між нею та ОСОБА_1 , мотивуючи його тим, що такого договору вона не підписувала.

Задовольняючи клопотання про призначення у справі судової комплексної технічної експертизи документа та почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання (тобто ухвала суду першої інстанції взагалі не містить мотивувальної частини із зазначенням які саме обставини справи необхідно з`ясувати і які спеціальні знання для цього потрібні).

Разом з тим в ухвалі визначено, що як порівняльний матеріал експертами, які будуть проводити експертизу, мають бути використані зразки підпису ОСОБА_6 , засвідчені 13 вересня 2023 року уповноваженим виконавчим директором Нотаріальної контори № 2 Мустафою Емре Їгіт (Нотаріальна контора №2 Бахар Аділе Чагджи, м. Анталія, Турецька Республіка), які містяться в матеріалах справи № 127/8558/23 на а. с. 165 173, 181 182, 187.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (частини перша, третя, четверта, пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

У статті 13 ЦПК України розкривається зміст принципу диспозитивності цивільного судочинства. Зокрема, згідно з частинами першою третьою цієї статті суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частинами першою, другою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються відповідними засобами, зокрема висновками експертів.

Частиною другою статті 77 ЦПК України установлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За змістом цих норм сторони у цивільному процесі є вільними у виборі засобів доказування, в тому числі шляхом проведення відповідного експертного дослідження, якщо інше не встановлено законом, а суд зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяти їм у реалізації цього права.

Судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з частиною першою статті 7-1 цього Закону підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Частиною першою статті 103 ЦПК України установлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При цьому судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Очевидно, що для з`ясування того чи виконано підпис на документі певною особою необхідні спеціальні знання в галузі почеркознавства.

Разом з тим організація науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності та організаційно-управлінські засади діяльності державних спеціалізованих установ покладаються на міністерства та інші державні органи, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Міністерства та інші державні органи здійснюють у визначеному ними порядку контроль за дотриманням законодавства з питань судово-експертної діяльності державними спеціалізованими установами, що належать до сфери їх управління.

Науково-методичне та організаційно-управлінське забезпечення діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, покладається на Міністерство юстиції України. Міністерство юстиції України у визначеному ним порядку здійснює контроль за дотриманням законодавства з питань судово-експертної діяльності судовими експертами, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (частини перша третя статті 8 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з пунктом 1.1 «Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі Рекомендації), з подальшими змінами та доповненнями, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису.

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Відповідно до пункту 1.3 Рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо) (пункт 1.4 Рекомендацій).

У пункті 1.7 Рекомендацій визначено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

За змістом цих норм у разі призначення судом почеркознавчої експертизи визначення об`єктів дослідження, отримання та надання експерту вільних, умовно-вільних та експериментальних зразків почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації є процесуальним обов`язком суду, який не може бути покладений на будь-яку особу чи орган, зокрема й нотаріальний орган іноземної держави.

Іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації (далі іноземні особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 469 ЦПК України).

Згідно зі статтею 470 ЦПК України у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_3 є іноземною громадянкою, яка проживає в Турецькій Республіці.

05 липня 2001 року Україною ратифіковано Угоду між Україною і Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах.

Отже суд першої інстанції перед призначенням експертизи не мав перешкод отримати вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки підпису ОСОБА_2 у встановленому законом порядку шляхом звернення з відповідним судовим дорученням до іноземного суду.

Натомість надання судом першої інстанції експертам для дослідження зразків підпису ОСОБА_6 , засвідчених 13 вересня 2023 року уповноваженим виконавчим директором Нотаріальної контори № 2 Мустафою Емре Їгіт (Нотаріальна контора №2 Бахар Аділе Чагджи, м. Анталія, Турецька Республіка), фактично зобов`язало експерта провести дослідження на підставі отриманих у непередбачений законом спосіб експериментальних зразків підпису не установленої судом особи.

Щодо доводів адвоката Гонти О. А. про те, що окрім питання про належність підпису на договорі позики перед експертами ставились також інші питання, то апеляційний суд звертає увагу на таке.

Згідно зі статтею 112 ЦПК України комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань.

У висновку експертів зазначається, які дослідження і в якому обсязі провів кожний експерт, які факти він встановив і яких висновків дійшов. Кожен експерт підписує ту частину висновку, яка містить опис здійснених ним досліджень, і несе за неї відповідальність.

За результатами проведених досліджень, узагальнення та оцінки отриманих результатів експертами складається та підписується єдиний висновок, в якому формулюється загальний висновок щодо поставлених на вирішення експертизи питання або питань.

Очевидно, що неможливо сформулювати загальний висновок щодо поставлених на вирішення комплексної експертизи питання або питань у разі неможливості проведення однієї (фактично основної з огляду на предмет спору) частини дослідження.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 381 383 ЦПК України апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Усова Ю. В. задовольнити.

Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 07 листопада 2023 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

(Повний текст судового рішення виготовлено 25 січня 2024 року)

Головуючий О. С. Панасюк

Судді: О. Ю. Береговий

Т. М. Шемета