СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/7066/24

пр. № 2/759/3107/24

12 вересня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Твердохліб Ю.О,

за участю секретаря судових засідань Вінцковської О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Наталія Іванівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, в якому просила визначити їй додатковий тримісячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2

Свої вимоги ОСОБА_1 мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її брат ОСОБА_2 , на день смерті якого залишилося спадкове майно, а саме 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 26,0 кв.м., житловою площею 17,2 кв.м., яке останній отримав у власність за договором купівлі-продажу квартири від 12.03.2013 року, іншим власником 1/2 частини зазначеної квартири є вона.

У визначений законом термін вона не встигла звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки проживає за адресою: АДРЕСА_2 зі своїм чоловіком ОСОБА_3 , який мав проблеми зі здоров`ям, знаходився на лікуванні та вона за ним постійно доглядала. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її чоловік та вона була змушена організовувати похорони, була в жалобі, а також зважаючи на той факт, що за пів року вона втратила чоловіка та брата це вплинуло і на її стан здоров`я.

У березні 2024 року вона звернулась до нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І. із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус повідомив про неможливість прийняття від неї заяви про прийняття спадщини, оскільки вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини. Тому, вона звернулась до суду з заявою про визнання додатково строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Процесуальні дії

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.04.2024 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с.46-47).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 09.04.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.49).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15.05.2024 року витребувано з Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 59-60).

10.06.2024 року до суду з Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи заведеної після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 72-88).

Позивач в судове засідання не з`явилась, направила до суду заяву, у якій просила провести розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, проти заочного рішення суду не заперечує (а.с. 98).

Київська міська рада відзив на позовну заяву у встановлений строк не надала, в судове засідання свого представника не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені шляхом направлення кореспонденції на адресу місцязнаходження, причини неявки суду невідомі. За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцямзнаходження відповідача направлялась ухвала про відкриття провадження, позовна заява з додатками та повістки, які отримано представником особисто та надіслані в зареєстрований електронний кабінет.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини п`ятої статті 279 та частини 8 статті 178 ЦПК України.

Враховуючи те, що сторони до судового засідання не з`явились, суд, керуючись ч.2 ст.247 ЦПК України, розглянув справу без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, керуючись вимогами ст.ст.130, 280 ЦПК України вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Фактичні обставини справи

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є сестрою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_1 від 03.01.1956 року та копією повторного свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 від 07.02.2024 року (а.с.10, 18).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 09.02.2024 року (а.с. 9).

26.03.2024 року ОСОБА_1 подала заяву до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті її брата - ОСОБА_2 (а.с. 74).

26.03.2024 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І. винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском шестимісячного строку встановленого для прийняття спадщини після смерті її брата - ОСОБА_2 (а.с. 42).

Згідно витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №1154189 від 12.03.2013 року та № 1154265 від 12.03.20213 року квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної власності по 1/2 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.12, 13).

Судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлого брата, у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 від 06.01.2023 року (а.с. 11).

Згідно виписних епікризів із медичної карти хворого, направлень, консультативних висновків ОСОБА_3 хворів та перебував під наглядом лікарів (а.с. 26-41).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 від 27.11.2023 року (а.с. 19).

Згідно афідевіту засвідченого приватним нотаріусом Нікітенком Ю.М. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підтверджують, що з моменту їхнього проживання за адресою: АДРЕСА_3 по сусідству проживали подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які піклувались один про одного, разом вели спільне господарство до дня смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 22).

Звертаючись до суду з цим позовом ОСОБА_7 обґрунтувала поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини тим, що на час відкриття спадщини після смерті спадкодавця - її брата, вона, була позбавлена можливості самостійно звернутись у шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки здійснювала догляд за хворим чоловіком.

Аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач пропустила з поважних причин.

Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18).

Суд, враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись 2, 12, 13, 81, 141, 223, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Наталія Іванівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

За письмовою заявою відповідача, поданою до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення, заочне рішення може бути переглянуто.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Київська міська рада, , місце знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Третя особа: державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Наталія Іванівна, адреса: м.Київ, вул.Г.Юри, 9.

Повний текст рішення виготовлено 17.09.2024.

Суддя Ю.О. Твердохліб