Ухвала

26 вересня 2024року

м. Київ

справа № 753/16132/22

провадження № 61-5448св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Міністерства юстиції України, Публічного акціонерного товариства «Астра Банк», Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Товарної біржі «Електронні торгові системи», ОСОБА_3 , Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про поділ майна, що є спільною сумісною власністю, та визнання недійсними результатів електронних торгів за касаційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 10 квітня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визнати за нею право спільної часткової власності на 1/2 частину однокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; визнати недійсними результати проведення електронних торгів, оформлених протоколом електронних торгів від 24 липня 2018 року № UA-EA-2018-07-16-000021-b щодо лоту F11G28047-найменування активів (майна) лоту (склад лоту): нерухомість: квартира, однокімнатна, загальною площею 39,3 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані особи відсутні.

Представник ОСОБА_3 - адвокат Федорова С. В. подала до місцевого суду клопотання про забезпечення судових витрат, у якому, на підставі частини четвертої статті 135 ЦПК України просила, зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок суду 25 000,00 грн для забезпечення можливого відшкодування майбутніх витрат відповідача ОСОБА_3 на професійну правничу допомогу.

Дарницький районний суд міста Києва ухвалою від 09 березня 2023 року клопотання представника ОСОБА_3 - Федорової С. В. про забезпечення судових витрат на професійну правничу допомогу задовольнив. Зобов`язав ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду міста Києва 25 000,00 грн для забезпечення можливого відшкодування витрат ОСОБА_3 на професійну правничу допомогу. Визначив ОСОБА_1 строк для внесення суми, визначеної в цій ухвалі, на депозитний рахунок суду п`ять днів від отримання ухвали. Попередив ОСОБА_1 , що у разі невнесення у строк та повної суми коштів у забезпечення витрат на професійну правничу допомогу, що визначені в цій ухвалі, суд за клопотанням відповідача має право залишити позов без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_2 звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Київський апеляційний суд ухвалою від 27 грудня 2023 року поновив ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року та відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року.

Київський апеляційний суд ухвалою від 10 квітня 2024 року закрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 10 квітня 2024 року і передати справу на новий розгляд.

Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2024 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року. Відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 10 квітня 2024 року та витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

03 вересня 2024 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Міністерства юстиції України, Публічного акціонерного товариства «Астра Банк», Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Товарної біржі «Електронні торгові системи», ОСОБА_3 , Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про поділ майна, що є спільною сумісною власністю, та визнання недійсними результатів електронних торгів за касаційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 10 квітня 2024 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов