ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Номер провадження 22-ц/818/3053/24
У Х В А Л А

26 вересня 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Мальованого Ю.М.,

суддів: Маміної О.В., Яцини В.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Березюк А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту коштів на банківському рахунку у справі № 953/19801/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 22 травня 2023 року в складі судді Губської Я.В.

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 22 травня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 28 березня 2016 року в розмірі 4 507 848,00 грн, що за офіційним курсом НБУ станом на 22 травня 2023 року є еквівалентом 123 300,00 доларів США, та судовий збір в розмірі 11 350,00 грн.

У травні 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав заяву про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11 червня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

На вказане заочне рішення суду 08 серпня 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив заочне рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

22 серпня 2024 року за допомогою системи «Електронний суд» ОСОБА_1 подав клопотання про зняття арешту коштів на банківському рахунку.

Клопотання мотивоване тим, що на виконання оскаржуваного заочного рішення від 22 травня 2023 року було відкрито виконавчі провадження № 74362131 та № 74362772, які об`єднані у зведене виконавче провадження № 74737048. У межах виконавчих проваджень виконавцем винесено постанови про арешт коштів боржника, якими накладено арешт на кошти на його банківських рахунках, зокрема у АТ БАНК АЛЬЯНС. Наявні підстави для зняття арешту коштів, розміщених на його банківському рахунку, відкритому в АТ БАНК АЛЬЯНС, з огляду на те, що він є військовослужбовцем Збройних Сил України, а вищезгаданий рахунок має спеціальний режим використання, оскільки використовується для виплати усіх видів грошового забезпечення військовослужбовця. Крім цього, він забезпечує та фінансово допомагає своїй матері - ОСОБА_3 , яка є пенсіонеркою. До того ж, згідно відомостей з Автоматизованої системи виконавчих проваджень, виконавчі провадження № 74362131 та № 74362772, що об`єднані у зведене виконавче провадження № 74737048, у зв`язку з апеляційним оскарженням рішення суду, зупинені.

Просив зняти арешт коштів, розміщених на банківському рахунку, відкритому в АТ БАНК АЛЬЯНС, НОМЕР_1 .

В судове засідання апеляційного суду сторони, учасники справи не з`явилися.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи клопотання, судова колегія вважає, що клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту з коштів необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (стаття 1 Закону України «Про виконавче провадження»).

Частиною 1 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках (частина 3 статті 52 Закону).

Згідно зі статтею 68 Закону стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати. Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі-підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

У пунктах 7.14-7.15 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 905/361/19 (провадження № 12-28гс20) зазначено, що, «виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини 3 статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною 4 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження». Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина 4 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»)».

Аналогічні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2022 року у справі № 756/8815/20 (провадження № 14-218цс21).

Відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу порушено їх права чи свободи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 904/7326/17 (провадження № 12-197гс18) зазначено, що «право сторони виконавчого провадження на звернення зі скаргою до суду пов`язане з порушенням прав такої сторони під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 квітня 2020 року в справі № 641/7824/18 (провадження № 61-10355св19) вказано, що «завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. В порядку судового контролю за виконанням судових рішень такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси сторони виконавчого провадження порушені, а скаржник використовує цивільне судочинство для такого захисту.

Частиною 1 статті 448 ЦПК України передбачено, що скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

З доводів клопотання ОСОБА_1 вбачається, що він не згоден з діями державного виконавця у виконавчому провадженні щодо накладення арешту на кошти на його банківському рахунку, на який він, як військовослужбовець, отримує грошове забезпечення.

Разом з тим, це питання не підлягає вирішенню судом апеляційної інстанції в межах перегляду справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення суду, яке перебуває на примусовому виконанні.

ОСОБА_1 роз`яснюється, що він як боржник у виконавчому провадженні не позбавлений права звернутися до державного виконавця з повідомленням про те, що на вказаний рахунок він, як військовослужбовець, отримує грошове забезпечення, та вимогою зняти арешт з цього рахунку, а у разі не задоволення його вимог зі скаргою на дії державного виконавця до суду першої інстанції.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту з коштів задоволенню апеляційним судом не підлягає.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 367, 368, 381 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту коштів на банківському рахунку залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 26 вересня 2024 року

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді О.В. Маміна

В.Б. Яцина