УХВАЛА

30 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 369/3839/19

провадження № 61-13047ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Василенко Наталії Володимирівни на постанову Київського апеляційного суду від 14 серпня

2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 ,

в якому просила суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири за адресою:

АДРЕСА_1 .

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічним позовом до

ОСОБА_2 , в якому просив суд: поділити спільне сумісне майно колишнього подружжя; залишити у власності ОСОБА_1 92,5 % квартири АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 7,5 % квартири

АДРЕСА_2 .

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя задоволено частково.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задоволено.

Поділено спільне сумісне майно колишнього подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У порядку поділу спільного сумісного майна колишнього подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 :

залишено у власності ОСОБА_1 92,5 % квартири

АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 37043238;

визнано за ОСОБА_2 право власності на 7,5 % квартири

АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 37043238.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2 231,14 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 14 серпня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня

2023 року скасовано.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя задоволено.

Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задоволено частково.

Поділено спільне сумісне майно колишнього подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У порядку поділу спільного сумісного майна колишнього подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 : залишено у власності ОСОБА_1 1/2 частину квартири

АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 37043238; визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 37043238.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 1 000,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 1 287,10 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 11 970,00 грн.

26 вересня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Василенко Н. В. через підсистему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 14 серпня 2024 року (повний текст постанови виготовлено 27 серпня 2024 року, касаційна скарга надійшла до суду

26 вересня 2024 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила суд скасувати оскаржуване судове рішення, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 569,83 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року.

При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

(у редакції, чинній на день звернення до суду з цим позовом) передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення

в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що

у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом у 2019 році та заявляла позовну вимогу майнового характеру (визнання права власності на 1/2 частину квартири).

ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічним позовом у 2019 році та заявляв позовну вимогу немайнового характеру (залишення за ним 92,5% квартири) та позовну вимогу майнового характеру (про визнання права власності 7,5% квартири).

Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 9 605,00 грн).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Представником заявника рішення суду апеляційної інстанції оскаржуються в частині вимог за первинним позовом та за зустрічним позовом.

Оскільки із поданої касаційної скарги та копій судових рішень не вбачається ціни позову станом на день його подання (відсутнє визначення вартості кваритири), тому неможливо визначити розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви за вимогу майнового характеру, у зв`язку з чим заявник при сплаті судового збору має підтвердити відповідність такої сплати належними доказами (позовна заява з визначеною ціною позову, майнова оцінка нерухомого майна або інші належні докази).

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги за позовну вимогу майнового характеру (у розмірі 1 % від ціни спірного майна помноженого на 200 %) та 1 536,80 грн за позовну вимогу немайнового характеру (768,40*200%=1 536,80).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Також, заявником порушено вимоги пункту першого частини другої статті 392 ЦПК України, а саме: невірно вказана назва суду, до якого подається касаційна скарга.

Відповідно до частини першої статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції

у цивільних справах є Верховний Суд.

У касаційній скарзі взагалі відсутня назва суду до якого подається касаційна скарга.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Василенко Наталії Володимирівни на постанову Київського апеляційного суду від 14 серпня

2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць