Справа №705/6116/23
2/705/810/24

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2024 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої-судді Годік Л.С.

при секретарі Давидяк І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умані цивільну справу за позовом ОСОБА_1 поданим представником адвокатом Гребенюком Сергієм Анатолійовичем до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Адвокат Гребенюк С.А., який представляє інтереси ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який є дідом позивачки ОСОБА_1 . На час смерті діда вона проживала на території Республіки Польща, на територію України не поверталася тривалий час, оскільки у 2017 році народила дочку та здійснювала за нею догляд. На початку жовтня 2023 року позивачка повернулася до України та дізналася про те, що ще при житті її дід ОСОБА_4 склав заповіт, яким заповів їй житловий будинок та земельну ділянку, на якій він розташований, по АДРЕСА_1 . Через свого представника позивачка звернулася до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте, Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Ящук Д.О. від 02.11.2023 їй було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, тому у неї виникла необхідність у зверненні з даним позовом до суду.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася.

Від адвоката Гребенюка С.А., який діє від імені та в інтересах позивачки ОСОБА_1 , надійшла заява, в якій він підтримує подану позовну заяву, просить її задовольнити та справу розглядати у його відсутність та відсутність позивачки ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Від ОСОБА_2 на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, вказала, що проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Наявних у справі матеріалів про права та обов`язки сторін, достатньо для її розгляду у відсутності сторін.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувальної техніки не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 є рідною онукою ОСОБА_4 . Факт їхніх родинних відносин підтверджується наступними документами:

-Свідоцтвом про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_1 , з якого вбачається, що її батьком є ОСОБА_4 ;

-Свідоцтвом про народження ОСОБА_6 серії НОМЕР_2 , з якого вбачається, що її матір`ю є ОСОБА_7 ;

-Витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження шлюбного прізвища, з яких вбачається зміна прізвища матері заявниці з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_9 »;

-Свідоцтвом про шлюб, укладений між ОСОБА_10 та ОСОБА_6 , серії НОМЕР_3 .

ОСОБА_4 08.02.2011 склав заповіт, що був посвідчений секретарем виконавчого комітету Степківської сільської ради Сорокою В.А., яким він заповів належний йому житловий будинок та земельну ділянку біля нього по АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 . Заповіт зареєстрований в реєстрі за №3.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 .

Спадкоємцями ОСОБА_4 за законом є його дочка ОСОБА_11 та його син ОСОБА_3 , а за заповітом ОСОБА_12 .

Позивачці ОСОБА_1 не було відомо про наявність зазначеного заповіту.

На час смерті ОСОБА_4 позивачка ОСОБА_1 проживала на території Республіки Польща, на територію України вона не поверталася тривалий час, оскільки у 2017 році народила дочку та здійснювала за нею догляд. Факт перебування по за межами України позивача підтверджується відмітками у її закордонному паспорті.

На початку жовтня 2023 року позивачка повернулася до України та дізналася про те, що ще при житті її дід ОСОБА_4 склав заповіт, яким заповів їй житловий будинок та земельну ділянку, на якій він розташований, по АДРЕСА_1 .

Через свого представника позивач звернулася до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, проте, Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Ящук Д.О. від 02.11.2023 їй було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Зазначену правову позицію висловив і Верховний Суд у своїх постановах від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 та від 08.08.2019 року у справі № 235/2032/15-ц.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідно встановити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 76, 258, 265 ЦПК України, ст.ст. 1268, 1269,1272 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_5 , додатковий строк терміном в три місяці з дня вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий суддя Леся Сергіївна Годік