Справа № 182/5805/23
Провадження № 2-п/0182/30/2024
У Х В А Л А

Іменем України

26.09.2024 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька-Шаховал І.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на час навчання, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на час навчання.

Заочним рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на час навчання були задоволені. Стягнуто аліменти з ОСОБА_2 на користь сина ОСОБА_3 в розмірі 1/6 частини заробітку та інших доходів відповідача кожного місяця на його утримання до закінчення навчання, але не більше, як до досягнення ним 23 років, тобто, до 01.07.2026 року, починаючи з 25.10.2023 року.

26 квітня 2024 року на адресу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , надійшла заява про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2024 року. В обгрунтування заяви посилається на те, що її довіритель вищевказане рішення суду отримав 10 липня 2024 року в додатку дія, проте, не будучи присутнім в судовому засіданні, позбавлений був можливості подати заперечення та відзив на позовну заяву. Як на підставу неприбуття в судове засідання, представник послалась на те, що ОСОБА_2 перебуває у складі ЗСУ, а тому повідомлення та листи про виклик до суду він не отримував, внаслідок чого був позбавлений можливості подавати свої заперечення з приводу пред`явлених позовних вимог. Тому, вважає, що ухвалене заочне рішення підлягає скасуванню, так як судом не були враховані обставини, які мають істотне значення для розгляду справи по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, у їх сукупності, вважає, що вимоги заявниці про скасування заочного рішення не обґрунтовані, обставини, викладені в заяві, не підтверджуються наявними в матеріалами справи доказами.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як встановлено судом, 25 жовтня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на час навчання (а.с.1-2). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 грудня 2023 року по даній справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін і відповідачу було встановлено строк для надіслання (надання) до суду відзиву, у відповідності до ст.178 ЦПК України, на позовну заяву і всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову (а.с.15-16). Відповідач, про розгляд справи був повідомлений належним чином, однак, своїм правом, визначеним ст.178 ЦПК України, не скористався. Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява з додатками відповідачу була направлена за адресою його місця реєстрації, яка є адресою, вказаною в позовній заяві. При цьому, посилання представника на той факт, що її довіритель є особою, яка неналежним чином повідомлена про розгляд справи, судом до уваги не можуть бути прийняті, оскільки в п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України та ч.8 ст.128 ЦПК України, зазначено, що судові повістки надсилаються фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку; днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Матеріалами справи підтверджено, що на час ухвалення заочного рішення судові повістки про виклик із зазначенням місця, дати та часу розгляду справи направлялись за адресою місця реєстрації, яка зазначена в позовній заяві, у відповідності до адреси місця реєстрації відповідача, проте, конверт до суду повернувся з відміткою «за строками зберігання».

При цьому, що стосується конверту, який повернувся до суду з відміткою «за строками зберігання», суд вважає за необхідне зазначити, що Верховний Суд в постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Тому, з урахуванням вимог закону, підстав вважати, що ОСОБА_2 є особою, яка належним чином не була повідомлена про розгляд справи, немає, оскільки дані твердження спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Скасування заочного рішення можливе за наявності обставин: поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини (наприклад, неотримання судової повістки про виклик до суду), що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання. Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Тобто, підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ним були вжито усі можливі та передбачені процесуальним законодавством заходи щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду даної цивільної справи по суті і перешкоди для заочного розгляду справи були відсутні. Всі доводи представника заявника щодо безпідставності позовних вимог ґрунтуються виключно на переоцінці доказів та припущеннях, суду не було повідомлено істотних обставин, які мають значення для вірного вирішення справи. Тобто, фактично, заява про перегляд заочного рішення зводиться до того, що заявник зі змістом рішення не згодний, а тому всі посилання в заяві в обґрунтування вимог, судом не беруться до уваги. Встановлення факту правильного чи неправильного застосування судом першої інстанції матеріальних чи процесуальних норм при вирішенні справи належить до компетенції судів апеляційної інстанції.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, а також те, що всі посилання в заяві про скасування заочного рішення фактично зводяться до незгоди з рішенням суду, до переоцінки доказів, які були досліджені судом, суддя вважає, що заяву про перегляд заочного рішення від 09 липня 2024 року слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.280, 288, Цивільно-процесуального кодексу України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 липня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на час навчання - залишити без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал