Справа № 643/3116/24
Провадження № 2/643/2158/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2024 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого-судді Скотаря А.Ю.,

за участю

секретаря судового засідання Ширіної Я.В.,

прокурора ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача адвоката Сайтарли А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду в м. Харкові у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської митниці до ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням, -

установив:

Керівник Салтівської окружної прокуратури м. Харкова (далі Прокурор) 29.03.2024 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовною заявою в інтересах держави в особі Харківської митниці до ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням у розмірі 3657132,42 грн.

В обґрунтування позовної заяви Прокурор зазначив, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000021 від 11.01.2019 за ч. 2 ст. 367 КК України за фактом неналежного виконання упродовж 2018 року службових обов`язків службовими особами Державної митної служби України через несумлінне ставлення до них, усупереч вимогам Митного кодексу України, під час здійснення контролю правильності визначення коду товару, імпортованого ТОВ «Ваміп-сервіс», що призвело до тяжких наслідків, заподіяних державі в особі Харківської митниці ДФС, у вигляді ненадходження фіскальних платежів у особливо великих розмірах.

З вказаного кримінального провадження в окреме провадження виділені матеріали досудового розслідування № 0000295 від 09.07.2021 за ч. 2 ст. 367 КК України стосовно ОСОБА_3 , під час розслідування якого встановлено, що головний державний інспектор митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС Марченко О.Д. у період з 10.04.2018 по 24.09.2018, допустила неналежне виконання своїх службових обов`язків під час митного оформлення товару в режимі «Імпорт» по митним деклараціям та здійснення митної формальності контроль правильності класифікації товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», загальною вагою 295 тон, ввезеного на митну територію України ТОВ «Ваміп Сервіс», чим завдала збитки державі на 3657132,42 грн, що підтверджено висновком судово-економічної експертизи № 188 від 27.12.2019.

Прокурор зазначає, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Ваміп Сервіс» (далі Товариство) ввезено на митну територію України в зону діяльності Харківської митниці ДФС іноземний товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ +», ТУ 2411-004-18, вагою 20 тон (далі Товар) на транспортних засобах з державними номерами НОМЕР_1 / НОМЕР_2 . 10.04.2018 зазначений Товар декларантом Товариства заявлено в режим «Імпорт» шляхом подання електронної митної декларації, заповненої у звичайному порядку типу ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/016229 до митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС, вагою 20,00 тон (гр. 38), з кодом товару «» (гр. 33). Митна вартість визначена за першим методом (гр. 43) у сумі 202917,68 грн. (гр. 45). Митні платежі декларантом розраховано в гр. 47 митної декларації, які складаються з мито 0 грн. (ставка 0%), ПДВ 40583,54 грн. (20%), акцизний податок 0 грн.

До митного оформлення митну декларацію 10.04.2021 прийняв інспектор митного поста «Харків-центральний» Марченко О.Д.

Автоматизованою системою митних оформлень сформовано форму митного контролю з кодом 201-1 «Проведення ідентифікаційного митного огляду без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу». Виконано митну формальність ОСОБА_4 , про що в полі «Результат» зазначено: «МФ здійснено. Невідповідностей/порушень не виявлено». В системі відсутній акт митного огляду товару.

10.04.2018, о 12:40:06, ОСОБА_3 , перебуваючи на посаді головного державного інспектора митного поста «Харків-центральний», знаходячись на своєму робочому місці у приміщенні митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС, розташованому за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, буд. 370, під час здійснення контролю правильності класифікації товару по ЕМД ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/016229, не зважаючи на достовірно відомі їй обставини, що Товар складається з 90-95% метанолу та 5-10% ізобутанолу та, відповідно до висновку Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС Державної фіскальної служби України від 30.03.2018 № 152 (Висновок від 30.03.2018), проба являє собою рідину, що складається із метанолу (87,5 мас. дол.), та ізобутанолу (12,5 мас. дол.), що товар: «інгібітор видалення відкладень КЗ +», виготовлений по ТУ 2411-004-18 запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах, а також інших даних, що вказують, що Товар зазначений у графі 31 ЕМД ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/016229, відповідає коду товару згідно Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі УКТЗЕД) , що підтверджується висновком судово-товарознавчої експертизи Дніпровського НДЕКЦ МВС України №19/12.1/800 від 05.07.2019, неналежно виконуючі свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, будучи обізнаною з вимогами законодавства України щодо класифікації товарів, ігноруючи вимоги Митного законодавства, нехтуючи своїми службовими обов`язками через несумлінне ставлення до них під час контролю правильності класифікації товарів відповідно до положень статті 69 Митного кодексу України в частині правильності класифікації товарів, усупереч вимогам ч.ч. 2, 4 ст. 69 МК України, п. 5 Розділу І, п. 2, абз. 3 п. 4 Розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України № 650 від 30.05.2012 (далі Порядок № 650), Правил 1, 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, п. п. 2.18., 2.18.1., 2.18.2., 2.18.3., 2.19., 2.19.1., 2.19.2 посадової інструкції, прийняла рішення про підтвердження правильності визначення декларантом коду товару , маючи регламентований доступ до програмно-інформаційних комплексів Єдиної автоматизованої інформаційної системи, за допомогою службової комп`ютерної техніки проставила відмітку в АІС «Інспектор» про здійснення митної формальності з контролю правильності визначення коду товару та підтвердження коду товару заявленого декларантом.

При митному оформленні в режимі «Імпорт» вищезазначеного товару за кодом товару УКТЗЕД , вагою 20 тон та митною вартістю 202917,68 грн, митні платежі складають 40583,54 грн з яких: мито 0 грн; акцизний податок 0 грн; податок на додану вартість 40583,54 грн.

Разом з тим, при митному оформленні в режимі «Імпорт» вищезазначеного товару за кодом товару УКТЗЕД , вагою 20 тон та митною вартістю 202917,68 грн митні платежі складають 288890,31 грн з яких: мито 11160,47 грн (5,5 %); акцизний податок 195761,84 грн.(із розрахунку 245 EUR за 1 тис. л при 15 град.); податок на додану вартість 81968,0 грн.

Таким чином, при митному оформленні товару з кодом УКТЗЕД по ЕМД ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/016229 митні платежі збільшуються на суму 248306,77 грн.

Інспектором митного поста «Харків-центральний» ОСОБА_3 оформлено митну декларацію ІМ 40 ДЕ № UA 807170/2018/016229 10.04.2018 в 14:51:03 та товар впущений у вільний обіг без сплати митних платежів - мита, акцизного податку та не в повному обсязі сплаченого ПДВ.

Такі ж самі дії з митного оформлення аналогічного Товару, ввезеного на територію України Товариством, здійснені ОСОБА_3 за тих же умов та порядку 16.04.2018, 18.04.2018, 07.05.2018, 08.05.2018, 21.06.2018, 01.08.2018, 17.08.2018, 23.08.2018, 21.09.2018, 24.09.2018 (всього за 13-ми митними деклараціями).

Класифікація товарів здійснюється згідно з УКТЗЕД, яка є товарною номенклатурою Митного тарифу України і затверджена Законом України від 19.09.2013 № 584-VII «Про Митний тариф України».

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, побудовані на основі Пояснень до ГС версії 2012 року та Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі КН) і затверджені наказом ДФС від 09.06.2015 № 401.

В поясненнях до УКТЗЕД зазначено, що Класифікація товарів в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності здійснюється за Основними правилами інтерпретації класифікації товарів (далі ОПІ КТ).

Відповідно до п.п. (а) п. 3 ОПІ КТ у разі коли товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, то при його класифікації перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Відповідно до п.п. (а) п. 3 ОПІ КТ суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Імпортером ТОВ «Ваміп Сервіс» здійснено ввезення на митну територію України товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ +», виготовлений по Технічним умовам 2411-004-04414276 2018 (далі ТУ).

Відповідно до зазначених ТУ Товар призначений для промислового використання. Використовується, як змивка видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь, а також для очищення електричних машин від промислових забруднень. Видаляє лакофарбові покриття на масляній основі, алкідні емалі, фенол формальдегідні, водно-дисперсні та ніші види лакофарбових покриттів, емалі, мастики, ґрунтовки. Також може використовуватись у якості інгібіруючого розчину, запобігаючого утворенню гідратних пробок у газових трубопроводах та свердловинах, для чого подається на ланки з найбільш вірогідним гідратоутворенням.

Зазначений Товар, згідно ТУ складається з 90-95% метанолу та 5-10% ізобутанолу.

Відповідно до Висновку від 30.03.2018 проба являє собою двокомпонентну рідину, що складається із метанолу та ізобутанолу. Вміст компонентів у складі проби: метанол (87,5 мас. дол.), ізобутанол (12,5 мас. дол.).

Згідно з УКТЗЕД продукти із вмістом метанолу можуть класифікуватись у товарній позиції 2905 або в інших товарних позиціях залежно від хімічного складу та цільового використання таких продуктів.

Метанол, як окрема органічна речовина з вмістом або без вмісту домішок включається до товарної позиції 2905. Термін «домішки» тлумачиться у Загальних положеннях до товарної групи 29.

Продукти товарної групи 29 можуть містить додані речовини, визначені у пунктах (е)-(g) примітки 1 до товарної групи 29, проте додавання таких речовин не повинно змінювати властивості продуктів товарної групи 29 і не допускати використання цих продуктів для інших цілей, що відрізняються від традиційних.

У поясненнях до товарної позиції 2905 зазначено, що метанол використовується в органічному синтезі як розчинник для виробництва барвників, вибухових речовин, фармацевтичних продуктів та інше.

Товарна позиція 3814 включає в себе розчинники та розріджувачі складні органічні, готові суміші для видалення фарб або лаків.

До цієї товарної позиції включаються органічні розчинники та розріджувачі (з вмістом або без вмісту 70 мас.% чи більше нафтових фракцій) за умови, що вони не є окремими сполуками визначеного хімічного складу і в іншому місці не зазначені. Вони являють собою більш менш леткі рідини, що використовуються, серед іншого, у виробництва лаків і фарб або як суміші, що видаляють жир, для частин машин і т.д.

До товарної позиції 3814 не включаються окремі розчинники чи розріджувачі визначеного хімічного складу (зазвичай група 29).

Багатокомпонентні розчинники це розчинники до складу яких входять два або більше компонента, поєднання яких обумовлює більші функціональні можливості таких розчинників та їх споживчі властивості. Під час досудового розслідування не встановлено, 12,5% ізобутилового спирту, який знаходиться в метиловому спирті, збільшує функціональні можливості товару в порівнянні з властивостями метанолу.

Товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ +» за своїм хімічним складом складається з двох спиртів (метанол, ізабутанол). За своїми хімічними властивостями відповідає хімічним речовинам спирти. За призначенням також використовується як спирт. Тому повинен класифікуватися в групі 29 (спирти).

Таким чином, товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ +», виготовлений по ТУ 2411-004-18, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах, відповідає характеристикам описової частини коду Українського класифікатору товарів зовнішньоекономічної діяльності та не відповідає характеристикам описової частини коду Українського класифікатору товарів зовнішньо економічної діяльності .

Згідно з п. п. 6, 8, 9 ч. 2 ст. 29 Бюджетного кодексу України кошти від податку на додану вартість, акцизного податку з ввезених на митну територію України підакцизних товарів, ввізного мита належать до доходів загального фонду Державного бюджету України.

У зв`язку з неналежним виконанням своїх службових обов`язків інспектором митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС Марченко О.Д. під час митного оформлення товару в режимі імпорт по митним деклараціям: ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/16229 від 10.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17331 від 16.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17332 від 16.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17947 від 18.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21157 від 07.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21462 від 08.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21568 від 08.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/29716 від 21.06.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/37227 від 01.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/40062 від 17.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/41121 від 23.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/45828 від 21.09.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/45936 від 24.09.2018 та здійснення митної формальності - контроль правильності класифікації товару - «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», ТУ 2411-004-18, загальною вагою 295 тон, ввезеного на митну територію України ТОВ «Ваміп Сервіс» у період з квітня 2018 року по вересень 2018 року, в порушення вимог статті 69 Митного кодексу України в частині правильності класифікації товарів, в порушення вимог ч.ч. 2, 4 ст. 69 Митного кодексу України, п. 5 Розділу І, п. 2, абз. 3 п. 4 Розділу ІІІ Порядку № 650, Правил 1, 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, п. п. 2.18., 2.18.1., 2.18.2., 2.18.3., 2.19., 2.19.1., 2.19.2 посадової інструкції, підтверджено правильність класифікації товару за УКТЗЕД , що призвело до митного оформлення зазначеного товару, який відповідно до чинного законодавства класифікується за кодом УКТЗЕД по вказаним митним деклараціям без сплати обов`язкових митних платежів на загальну суму 3657132,42 грн, з яких мито складає 154466,01 грн, акцизний податок 2893144,34 грн, ПДВ 609522,07 грн, чим завдано збитки державному бюджету України на вказану суму.

Саме неналежне виконання ОСОБА_3 своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них призвело до спричинення державі в особі Харківської митниці ДФС тяжких наслідків у вигляді майнової шкоди на вказану суму.

Під час досудового розслідування ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України. Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000295 від 09.07.2021 стосовно ОСОБА_3 за ч.2 ст.367 КК України 30.08.2021 направлено до Дзержинського районного суду м. Харкова для розгляду по суті. Одночасно, процесуальним керівником у кримінальному проваджені прокурором відділу Харківської обласної прокуратури заявлено цивільний позов в інтересах держави в особі Харківської митниці про стягнення з обвинуваченої майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, в розмірі 3657132,42 грн.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2023 ОСОБА_3 звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України, а кримінальне провадження № 0000295 від 09.07.2021 стосовно ОСОБА_3 закрито у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, на підставі ст. 49 КК України. Цивільний позов прокурора про стягнення з обвинуваченої на користь держави матеріальної шкоди в розмірі 3657132,42 грн залишено без розгляду.

Ураховуючи викладене, інтереси держави залишились незахищеними, оскільки не забезпечено стягнення з винної особи шкоди, завданої службовою недбалістю, та надходження відповідних коштів до Державного бюджету.

Прокурор просить суд стягнути з ОСОБА_3 на користь держави в особі Харківської митниці збитки, завдані кримінальним правопорушенням, у розмірі 3657132,42 грн.

Рух у справі.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 03.04.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 23.04.2024 задоволено клопотання представника відповідача про витребування доказів.

Ухвалою суду від 24.06.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Доводи сторін.

У судовому засіданні прокурор Салтівської окружної прокуратури м. Харкова позов підтримала у повному обсязі та просила задовольнити, дала пояснення відповідно до викладених у позові та відповіді на відзив на позовну заяву.

Представник Харківської митниці проти позову заперечувала та просила під час ухвалення рішення врахувати письмові пояснення, в яких зазначила, що Харківську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України утворено Наказом Держмитслужби від 19.10.2020 № 460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів».

Свою діяльність як відокремлений підрозділ Державної митної служби України Харківська митниця розпочала з 01.07.2021 згідно з наказом Державної митної служби України від 30.06.2021 № 472 «Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи».

Посилаючись на норми цивільного та цивільно-процесуального законодавства представник Харківської митниці зазначає, що Харківська митниця не є юридичною особою, не може самостійно і безпосередньо приймати участь у процесуальних відносинах.

Предметом цивільного позову до ОСОБА_3 є відшкодування майнової шкоди спричиненої Державному бюджету України внаслідок митних оформлень товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ +» у період з 10.04.2018 по 24.09.2018 на загальну суму 3657132,42 грн, проте обов`язок сплати митних платежів та виконання податкового обов`язку відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 266 Митного Кодексу України (далі МК України) та п. 36.1 ст. 36 Податкового кодексу України (далі ПК України) покладається на декларанта та платника податку, відповідно, як і відповідальність за їх невиконання.

Статтею 69 МК України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних груп, зазначених в УКТЗЕД; митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД; висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційній або довідковий характер (ч.ч. 1, 2, 8 ст. 69 МК України).

Для класифікації товарів в Україні використовується українська класифікація товарів зовнішньо-економічної діяльності, яку розроблено на виконання Україною своїх міжнародних зобов`язань, а саме положень Міжнародної конвенції про Гармонізовану Систему опису та кодування товарів (далі ГС), договірною стороною якої Україна стала згідно з Указом Президента України від 17.05.2002 №466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» з набуттям усіх прав та зобов`язань, передбачених статтями Конвенції.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення з 01.01.2014 до 01.07.2020 здійснювалась згідно з вимогами УКТЗЕД, що був товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженою Законом України від 19.09.2013 №584-VІІ «Про Митний тариф України» з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (далі Правила), які є невід`ємною частиною митного тарифу України.

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку № 650 Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог МК України; відомостей про товар та код товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог МК України.

Відповідно до п. 11 розділу ІІІ Порядку № 650 Рішення приймається у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для його класифікації.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 336 МК України однією із форм митного контролю є проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи.

Згідно з ч. 1 ст. 345 МК України документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких митні органи переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних та інших платежів, а також пені, контроль за справлянням яких покладено на митні органи.

Наразі відсутнє Рішення митного органу про визначення іншого коду товару, аніж визначений у митних деклараціях, зазначених в обвинувальному акті за обвинуваченням ОСОБА_3 та відповідно у позові. Так само відсутній акт чи довідка про результати документальної перевірки, оскільки відсутні підстави для її проведення.

Щодо класифікації товару «Розчинники складні органічні, для видалення фарб та лаків: - Інгібітор видалення відкладень КЗ+…» (далі Товар) представник зазначив, що митні оформлення таких товарів здійснювались Харківською митницею з наданням наступних документів:

- паспортів якості на продукт «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18», в якому зазначено хімічний склад товару (метанолу 95мас%, ізобутилового спирту 5 мас%);

- технічних умов ТУ 2411-004-18 «Інгібітор видалення відкладень КЗ +. Технічні умови», в яких зазначено, що «Інгібітор видалення відкладень КЗ +» являє собою суміш метанолу та ізобутилового спирту, та дається визначення сфери застосування: товар призначений для промислового використання, застосовується як змивка для видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь, а також для очищення електричних машин від промислових забруднень, видаляє лакофарбові покриття на масляній основі, алкідні емалі, фенолформальдегідні, водно-дисперсійні та інші види лакофарбових покриттів, емалі, мастики, грунтівки; може також використовуватись в якості інгібуючого розчину, що попереджує утворення гідратних пробок у газових трубопроводах та свердловинах, для чого подається в ділянки с найбільш вірогідним гідратоутворенням;

- технологічний регламент виробництва «Інгібітору видалення відкладень КЗ +», згідно якого товар отриманий змішуванням компонентів: метанолу та ізобутилового спирту;

- експортні МД, де зазначений експортний код товару .

Товар періодично проходив дослідження в експертному підрозділі Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, які підтверджували заявлений до митного оформлення хімічний склад, що узгоджувався із зазначеним у документах на товари. Розглядалась можливість його класифікації в групі 29 «Органічні хімічні сполуки» та групі 38 «Різноманітна хімічна продукція».

Згідно паспортів якості, ТУ та експертних досліджень Товар являє собою суміш метанолу та ізобутанолу. Керуючись вимогами Митного тарифу України, Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД, згідно Примітки 1 до групи 29, Загальних положень до групи 29 та Пояснень до товарної позиції 3814, товар класифікований за кодом згідно з УКТЗЕД як «розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків», оскільки товар не може бути віднесений до окремої органічної сполуки визначеного хімічного складу групи 29.

З метою однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товару «Розчинники складні органічні, для видалення фарб та лаків: - Інгібітор видалення відкладень КЗ+…» Харківська митниця ДФС у відповідності до статті 68 МК України надіслала лист до ДФС (від 21.02.2019 № 470/8/20-70-19-03 «Щодо надання методичної допомоги») за результатами розгляду якого Департамент адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання (далі Департамент) надіслав лист від 15.03.2019 № 8666/7/99-99-19-03-03-17, в якому надані роз`яснення щодо підходів до класифікації продуктів під назвою «розчинник складний органічний для видалення фарб та лаків» та «змивки для видалення лакофарбних покриттів». Зокрема було зазначено, що ці продукти повинні бути класифіковані у товарній позиції 3814 згідно з УКТЗЕД, як сумішеві продукти («Розчинники та розрiджувачi складнi органiчнi, в iнших товарних позицiях не зазначенi»). У листі Державної фіскальної служби України зазначено, що така позиція щодо класифікації вищевказаного товару відповідає підходу класифікації Європейської комісії, отже Департаментом повністю підтримана позиція щодо класифікації таких товарів у товарній позиції 3814.

Листом від 24.04.2019 № 13548/7/99-99-03-03-17 Департамент надіслав до митниць ДФС копії листів-відповідей Директорату з тарифів та торгівлі Всесвітньої митної організації від 04.04.2019 №19NL0081-DC (вх. ДФС №19414/5 від 08.04.2019) та Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Європейської Комісії від 26.02.2019 № Ares (2 (вх. ДФС №10760/5 від 26.02.2019). Зазначені листи підтримують позицію класифікації сумішевих метанолвмістних органічних розчинників (розріджувачів) з доданням ізобутилового/ізопропілового спиртів в товарній позиції 3814.

Листом від 25.06.2019 №20153/7/99-99-03-03-17 в.о Голови Державної фіскальної служби України надіслав до митниць ДФС доповнення до листа від 24.04.2019 №13548/7/99-99-03-03-17, в якому наданий єдиний підхід щодо класифікації товарів «Розчинник для лакофарбових покриттів та гідратних пробок», «Розчинник гідратних пробок» в товарній позиції 3814 як сумішевих, отриманих змішуванням компонентів метанолу та ізобутилового/ізопропілового спиртів.

Аналізом бази класифікаційних рішень АСМО «Інспектор-2006» за період з 01.01.2016 року виявлені факти класифікації у 2019 році товарів з подібним призначенням та хімічним складом за кодом (метанол) згідно з УКТЗЕД (товари заявлялись до митного оформлення за кодом , але, дані рішення були відкликані на підставі роз`яснень ДФС, зокрема Сумською митницею на підставі листа ДФС від 02.04.2019 №11027/7/99-99-19-03-03-17.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав, вважав його необґрунтованим, безпідставним та просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на викладені у відзиві на позовну заяву доводи.

Представник відповідача зазначив, що грошові кошти в сумі 3657132,42 грн, які прокурор просить стягнути з ОСОБА_3 , є обов`язковими митними платежами: мито у розмірі 154466,01 грн, акцизний податок 2893144,34 грн та ПДВ 609522,07 грн, проте відносини, що виникають у сфері справляння податків, зборів та інших обов`язкових платежів регулюються податковим законодавством України, яке, згідно із ст. 3 ПК України, складається з Конституції України, цього Кодексу, МК України та інших законів з питань митної справи у частині регулювання правовідносин, що виникають у зв`язку з оподаткуванням митом операцій з переміщення товарів через митний кордон України, чинних міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування; нормативно-правових актів, прийнятих на підставі та на виконання цього Кодексу та законів з питань митної справи; рішень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування з питань місцевих податків та зборів, прийнятих за правилами, встановленими цим Кодексом.

Разом з тим, ч. 2 ст. 1 ЦК України передбачає, що до майнових відносин, заснованих на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, а також до податкових, бюджетних відносин цивільне законодавство не застосовується, якщо інше не встановлено законом. Отже, положення цивільного законодавства, на які посилається прокурор як на правову підставу свого позову, не можуть бути застосовані до виниклих правовідносин.

Також прокурор не надав допустимих, належних, достатніх та достовірних доказів на підтвердження наявності законних підстав для стягнення з ОСОБА_3 митних платежів у розмірі 3657132,42 грн.

Прокурор стверджує, що ОСОБА_3 в порушення діючого законодавства підтвердила правильність класифікації Товару за кодом УКТЗЕД , а не кодом УКТЗЕД , в наслідок чого до державного бюджету України не сплачено обов`язкових митних платежів на загальну суму 3657132,42 грн, з яких мито складає 154466,01 грн., акцизний податок 2893144,34 грн., ПДВ 609522,07 грн., чим завдано збитків на суму 3657132,42 грн.

На підтвердження цього позивач надає єдиний доказ висновок судово-товарознавчої експертизи Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України від 05.07.2019 №19/12.1/800, який зроблений експертом за результатами тлумачення товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України «Про митний тариф України» та пояснень до Українського класифікатора товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 №401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності».

Проте даний експертний висновок не враховує особливостей хімічного складу та фізичних властивостей дослідженого товару, встановлених експертним висновком Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України від 30.03.2018 №152: «Згідно технічної інформації (п.7.6) товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» являє собою суміш метанолу (90-95 мас%) та ізобутанолу (5-10мас%). Згідно паспорту (п.7.5) товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» містить метанол - 95 мас% та ізобутанол 5мас%. За результатами досліджень встановлено, що надана проба товару являє собою прозору безкольорову рідину, яка містить метанол (метиловий спирт) 87,5 мас%+/-0,1мас% та ізобутанол (ізобутиловий спирт) 12,5 мас%+/-0,1мас%. Температура початку кипіння проби становить 64,2°С, температура за якою переганяється 99% проби становить 105,0°С, температура кінця кипіння становить 105,5°С. Згідно [6] межі кипіння метанолу технічного становлять 64,0-65,5°С…».

З урахуванням вказаних особливостей хімічного складу та фізичних властивостей товару, встановлених Висновком від 30.03.2018 товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» не може розглядатись, як спирт метиловий (метанол), адже він не відповідає вимогам ДСТУ 3057-95 (ГОСТ 2222-95) МЕТАНОЛ ТЕХНІЧНИЙ. ТЕХНІЧНІ УМОВИ. За вказаних умов Товар не може розглядатись в групі 29, а відповідає товару: «Розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків: - інші: --інші» товарної підкатегорії ».

Вказані обставини також підтверджуються висновком експерта № 37517 від 29.12.2021 Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса».

Для підтвердження нанесення Державі шкоди (збитків) у вигляді несплати митних платежів на загальну суму 3657132,42 грн прокурор посилається на висновок судово-економічної експертизи Полтавського НДЕКЦ МВС України від 27.12.2019, проте вказаний висновок не є належним та допустимим доказом обставин невірного визначення коду товару за УКТЗЕД та несплати митних платежів до бюджету

Аналіз ст.ст. 1, 14, 41, 60 ПК України, ст.ст. 8, 24, 69, 271, 336, 345, 346, 352, 354 МК України дають підстави для висновку, що належним та допустимим доказом на підтвердження обставин правильності класифікації товару за відповідним кодом згідно УКТЗЕД, правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати митних платежів є акт (довідка), складений за результатами проведення документальної перевірки у відповідності до положень глави 49 МК України. Саме акт документальної перевірки встановлює факт митного порушення, визначає види несплачених митних платежів, способи та механізми такої несплати, містить документальні докази вчинення правопорушення, визначає коло посадових осіб платника, відповідальних за несплату митних платежів тощо.

При цьому експертні висновки можуть бути використані митними органами у якості матеріалів для підготовки висновків за результатами документальних перевірок. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Харківською митницею у відношенні ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» документальні виїзні або документальні невиїзні перевірки не проводились, законодавчо встановлені підстави для зміни коду товару згідно УКТЗЕД за спірними митними деклараціями відсутні, рішення про самостійне визначення коду товару згідно УКТЗЕД за вищевказаними митними деклараціями митницею не приймалось. Станом на 15.04.2024 за підприємством ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» в Харківській митниці не обліковується недоплата митних платежів чи будь-яка інша заборгованість (збитки) зі сплати митних платежів. По всім 13-ти митним деклараціям нараховані митні платежі були перераховані Товариством до держбюджету України на наступний робочий день після дати завершення митного оформлення в повному обсязі.

Також представник відповідача звертає увагу, що судовий експерт під час проведення судово-економічної експертизи дослідив аналітичну довідку головного державного ревізор-інспектора інформаційно-аналітичного управління Головного управління внутрішньої безпеки Державної фіскальної служби України від 15.07.2019, тоді як діючим законодавством, у тому числі Податковим та Митним кодексами України, не передбачена можливість складення такого документу, як аналітична довідка.

Крім того, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері митної справи, підпорядкованим митницям доведені роз`яснення, щодо необхідності класифікації товарів: «Розчинник для лакофарбових покриттів і гідратних пробок», «Розчинник гідратних пробок», у разі їх виготовлення шляхом змішування компонентів за правилом 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, у товарній позиції 3814.

ДФС України у своїх листах зазначає, що такий підхід до класифікації вказаних товарів у товарній позиції 3814 у повній мірі відповідає позиції Директорату з тарифів та торгівлі Всесвітньої митної організації (лист від 04.04.2019 №19NL0081-DC, вх. ДФС №19414/5 від 08.04.2019 року) та Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Європейської комісії (лист від 26.02.2019 №Ares (2, вх. ДФС №10760/5 від 26.02.2019 року).

Таким чином, поведінка ОСОБА_3 не може вважатися протиправною, адже її дії, щодо підтвердження правильності класифікації товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ +» за кодом УКТЗЕД узгоджуються з роз`ясненнями Державної фіскальної служби України, яка, як центральний орган виконавчої влади, законом наділена повноваженнями вести УКТЗЕД та забезпечувати однакове застосування всіма митними органами правил класифікації товарів.

Також представник відповідача звертає увагу, що за версією прокурора державі завдано збитків через несплату митних платежів (податок на додану вартість, мито та акцизний податок) в сумі 3657132,42 грн, з яких мито складає 154466,01 грн, акцизний податок 2893144,34 грн, ПДВ 609522,07 грн.

Згідно з п.п. 3 п. 180.1 ст.180 ПК України платниками податку на додану вартість є будь-яка особа, яка ввозить товари на митну територію України в обсягах, які підлягають оподаткуванню, та на яку покладається відповідальність за сплату податків у разі переміщення товарів через митний кордон України відповідно до Митного кодексу України, а також: особа, на яку покладається дотримання вимог митних режимів, які передбачають повне або часткове умовне звільнення від оподаткування, у разі порушення таких митних режимів, встановлених митним законодавством; особа, яка використовує, у тому числі при ввезенні товарів на митну територію України, податкову пільгу не за цільовим призначенням та/або всупереч умовам чи цілям її надання згідно із цим Кодексом, а також будь-які інші особи, що використовують податкову пільгу, яку для них не призначено.

Відповідно до п.п. 212.1.3 п. 212.1 ст. 212 ПК України платником акцизного податку є особа - суб`єкт господарювання, постійне представництво, які ввозять підакцизні товари (продукцію) на митну територію України.

У відповідності до положень п. 1 ч. 1 ст. 276 МК України платником мита є особа, яка ввозить товари на митну територію України чи вивозить товари з митної території України у порядку та на умовах, встановлених цим Кодексом.

ОСОБА_3 в силу зазначених положень закону не є і не може бути суб`єктом сплати митних платежів, яким, в даному випадку, є ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» навіть за умови невірної класифікації товару за УКТЗЕД.

Посилання прокурора на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2023, якою ОСОБА_3 звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України, а кримінальне провадження закрито на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, як на доказ вини ОСОБА_3 у заподіянні шкоди державі в особі Харківської митниці внаслідок вчинення кримінального правопорушення безпідставне, оскільки відповідна ухвала є обов`язковою для суду лише в питанні чи мали місце певні дії (бездіяльність) та чи вчинені вони конкретною особою.

Згода ОСОБА_3 на звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з закінченням строків давності й відповідно закриття кримінального провадження відносно неї на цій підставі не є тотожною визнанню своєї вини у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, і жодним чином не може підтверджувати винуватість особи, оскільки суперечить засадам презумпції невинуватості та доведеності вини (ст. 62 Конституції України, ст. 17 КПК України).

Зі змісту ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2023 не вбачається, що судом встановлювалися обставини, які покладені в основу пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення за ч. 2 ст. 367 КК України.

Представник відповідач вважає неспроможними доводи прокурора про те, що вина відповідача у заподіянні шкоди державі внаслідок вчинення нею кримінального правопорушення встановлена ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2023 та в силу ст. 82 ЦПК України доказуванню не підлягає.

Крім того, слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000021 від 11.01.2019 за ч. 3 ст. 212 КК України за фактом ухилення директором ТОВ «ВАМІП СЕРВІС» у період з березня по жовтень 2018 року від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) до бюджету України в розмірі 47169714,10 грн під час ввезення на митну територію України під виглядом товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» підакцизного товару метанолу із застосуванням під час митного оформлення найменування товару та коду товару за УКТЗЕД, які не відповідають фактично ввезеному товару. Вказана обставина додатково підтверджує правову позицію стосовно того, що саме Товариство, яке ввозило товар на митну територію України, є суб`єктом сплати відповідних митних платежів.

На підставі викладеного представник відповідача просить у задоволенні позову Прокурора в інтересах держави в особі Харківської митниці до ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням, відмовити у повному обсязі.

У відповіді на відзив на позовну заяву Прокурор наполіг на задоволенні позову, вважає доводи представника відповідача, викладені у відзиві на позов, необґрунтованими та безпідставними з погляду на таке: В Поясненнях до УКТЗЕД зазначено, що Класифікація товарів в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності здійснюється за основними правилами інтерпретації класифікації товарів (далі ОПІ КТ), п.п. (а) п. 3 яких передбачено, що суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

ТОВ «Ваміп Сервіс» здійснено ввезення на митну територію України товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», виготовлений по Технічним умовам 2411-004-18, відповідно до яких товар призначений для промислового використання. Використовується, як змивка видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь, а також для очищення електричних машин від промислових забруднень. Видаляє лакофарбові покриття на масляній основі, алкідні емалі, фенол формальдегідні, водно-дисперсні та інші види лакофарбових покриттів, емалі, мастики, ґрунтовки. Також може використовуватись у якості інгібіруючого розчину, запобігаючого утворенню гідратних пробок у газових трубопроводах та свердловинах, для чого подається на ланки з найбільш вірогідним гідроутворенням.

Зазначений товар, згідно технічних умов, складається з 90-95% метанолу та 5-10% ізобутанолу.

Згідно з УКТЗЕД продукти із вмістом метанолу можуть класифікуватись у товарній позиції 2905 або в інших товарних позиціях залежно від хімічного складу та цільового використання таких продуктів.

Метанол, як окрема органічна речовина з вмістом або без вмісту домішок включається до товарної позиції 2905. Термін «домішки» тлумачиться у Загальних положеннях до товарної групи 29. До товарної позиції 3814 не включаються окремі розчинники чи розріджувачі визначеного хімічного складу (зазвичай група 29).

Багатокомпонентні розчинники це розчинники до складу яких входять два або більше компонента, поєднання яких обумовлює більші функціональні можливості таких розчинників та їх споживчі властивості. Відсутні жодні документи, які підтверджують, що 5-10% ізобутилового спирту, який знаходиться в метиловому спирті, збільшує функціональні можливості товару в порівнянні з властивостями метанолу.

Таким чином, товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ +», виготовлений по ТУ 2411-004-18, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах, відповідає характеристикам описової частини коду УКТЗЕД та не відповідає характеристикам описової частини коду .

Необхідність класифікації зазначеного товару за кодом УКТ ЗЕД підтверджується висновком судово-товарознавчої експертизи Дніпровського НДЕКЦ МВС України №19/12.1/800 від 05.07.2019.

Згідно з вимогами п. 224.2 ст. 224 ПК України контроль за правильністю обчислення, повнотою і своєчасністю сплати до бюджету податку з підакцизних товарів (продукції), що ввозяться на митну територію України, під час митного оформлення здійснюється контролюючими органами.

Частинами 4, 5 статті 69 МК України передбачено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Незважаючи на те, що Товар, ввезений Товариством за 13-тью митними деклараціями, які перевірялись ОСОБА_3 під час митного контролю, задекларований за кодом УКТЗЕД , відповідач, як посадова особа митного органу, повинна була належним чином здійснити контроль правильності заявленого декларантом коду товару. З роздруківок з автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» щодо здійснених ОСОБА_3 митних формальностей, долучених прокурором до позову, вбачається, що АСМО «Інспектор» видавало попередження (ризики) щодо можливої неправильної класифікації товару ТОВ «Ваміп Сервіс», однак ці попередження відповідачем були проігноровані.

Вимогами п. 5 Розділу І, п. 2 Розділу ІІІ Порядку № 650 передбачено, що посадова особа ПМО (підрозділу митного оформлення) чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Відповідно до вимог п. 5 Розділу ІІІ Порядку № 650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог ст. 69 МК України декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Згідно з п. 9 Розділу ІІІ Порядку № 650, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Згідно з вимогами п. 18 Розділу ІІІ Порядку № 650 у разі, коли при вирішенні складного випадку класифікації товару ВМП не може самостійно здійснити класифікацію товару через його складність, він має право підготувати запит щодо класифікації товару згідно з УКТЗЕД до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи.

Не зважаючи на це відсутня будь-яка інформація про витребування відповідачем у Товариства додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару (зокрема, щодо дійсного цільового призначення товару), ініціювання відповідачем експертного дослідження заявленого декларантом Товару (переміщеного через митний кордон України у період квітень-вересень 2018 року), а також про ініціювання ним запиту до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи з метою належної класифікації вказаного товару.

Навпаки, згідно відповіді Слобожанської митниці Держмитслужби від 19.10.2020 на адресу Національного антикорупційного бюро України, державним інспектором митного поста «Харків- центральний» Марченко О.Д. протягом 2018 року (тобто в період надходження 13 митних декларацій ТОВ «Ваміп Сервіс») запити про вирішення складного випадку класифікації до відділу класифікації товарів управління адміністрування митних платежів Харківської митниці ДФС не направлялись.

В обґрунтування правильності класифікації товару згідно декларацій, поданих Товариством в період часу з квітня 2018 року по вересень 2018 року, відповідач посилається на висновок товарознавчої експертизи № 37517 від 29.12.2021, проведеної Національним науковим центром «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» (далі Висновок 37517), проте експерту для дослідження надавались виключно копії документів і експертом досліджувалась копія однієї митної декларації № UA0871170/2018/014989, якої немає серед тих 13-ти, перевірку яких здійснювала ОСОБА_3 протягом квітня-вересня 2018 року.

Також, експертом досліджувались копії товарно-транспортної накладної, рахунку-фактури тощо, з яких неможливо зробити висновок, чи стосуються ці документи саме того товару, митним оформленням якого займався відповідач.

Крім того, описова частина експертизи присвячена, переважно, аналізу фізикохімічних властивостей Товару, проте щодо вказаних питань експерт-товарознавець не має відповідних фахових знань і вирішення цих питань виходить за межи компетенції експерта-товарознавця.

Експерт не дослідив документи, які б дозволили зробити об`єктивний висновок про технічні характеристики Товару та правильно класифікувати вказаний товар відповідно до УКТЗЕД. Відповідач не надав експерту відповідних документів, а експерт додаткових матеріалів (вихідних даних) для дослідження не запитував.

Згідно з відповіддю Газопромислового управління «Полтавагазвидобування» АТ «Укргазвидобування» від 21.05.2019 на адресу процесуального керівника у кримінальному провадженні: «1. Метанол (метиловий спирт) на підприємстві використовується в якості інгібітору гідратоутворення у свердловинному обладнанні та установок первинної та комплексної підготовок природного газу…3. Речовина з фізико-хімічними показниками, визначеними у Технічних умовах 2411- 004-18 «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» відповідає хімічним та фізичним властивостям метанолу (інгібітору гідратоутворення) та може використовуватись за цим призначенням. 4. Наявність 5-10%об. ізобутилового спирту в складі метанолу не перешкоджає його використанню у якості інгібітору гідратоутворення. 5. Речовина з фізико-хімічними показниками, визначеними у Технічних умовах 2411-004-18 «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» може використовуватися у якості інгібітору гідратоутворення в трубопроводах і свердловинах.»

Також, згідно з Актом про результати тематичної перевірки Харківської митниці ДФС від 04.04.2019 (далі Акт), складеного робочою групою у складі працівників ДФС та її територіальних органів на виконання розпорядження ДФС від 21.03.2019№ 41-р з питань стану організації роботи Харківської митниці ДФС щодо залучення резервів наповнення бюджету, забезпечення виконання індикативних показників доходів та з інших питань за період 2018 року, в ході вибіркової перевірки митних оформлень товарів, що переміщуються через митний кордон України за кодом згідно УКТЗЕД, перевірялись митні оформлення товарів імпортерів (зокрема, ТОВ «Ваміп-Сервіс»).

В Акті зроблено висновок, що за митними оформленнями розчинників на основі метанолу, які представляють собою суміш метилового спирту (94-98мас%) та ізобутилового або ізопропілового спиртів (6-3мас%), проведеними у 2018 році Харківською митницею ДФС за 446 митними деклараціями за кодом товару , при визначенні коду товару відповідно до УКТЗЕД повинна була розглядатись товарна позиція 2905 та товарна підкатегорія (сторінки Акту 20-25).

Разом з цим, вищевказані документи, які мали істотно вплинути на висновки товарознавчої експертизи, згідно Висновку № 37517 експертом не досліджувались.

З урахуванням викладених вище обставин, Висновок № 37517 в не відповідає критеріям повноти, обґрунтованості та об`єктивності, тому прокурор просить суд його відхилити, водночас застосувавши висновок судово-товарознавчої експертизи Дніпровського НДЕКС МВС України від 05.07.2019, копію якого долучено до позовної заяви прокурора.

Щодо тверджень представника відповідача про відсутність причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та збитками у розмірі 3657132,42 грн., які просить стягнути Прокурор, останній зазначає, що відповідач безпідставно змішує поняття збитків від цивільного правопорушення із податковими зобов`язаннями щодо сплати митних платежів.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання майнової шкоди висвітлено у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди (збитків), потрібна наявність складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина правопорушника.

В деліктних зобов`язаннях передбачена презумпція вини заподіювача шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України покладено на відповідача.

Аналіз матеріалів кримінального провадження, які покладені в обґрунтування позову, свідчить, що ОСОБА_3 , неналежно виконуючі свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, будучи обізнаною з вимогами законодавства України щодо класифікації товарів, ігноруючи вимоги Митного законодавства, посадової інструкції та всупереч ним протиправно прийняла рішення про підтвердження правильності визначення декларантом коду товару .

Матеріальна шкода (збитки) полягає у ненадходженні до державного бюджету обов`язкових митних платежів на загальну суму 3657132,42 грн., з яких мито складає 154466,01 грн., акцизний податок 2893144,34 грн., ПДВ 609522,07 грн.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та матеріальною шкодою полягає у тому, що шкода, спричинена ненадходженням до бюджету обов`язкових митних платежів, стала об`єктивним наслідком протиправної поведінки ОСОБА_3 .

Вина ОСОБА_3 у формі необережності, що кореспондується з кваліфікацією складу кримінального правопорушення, за яким особі оголошувалась підозра.

Таким чином, цивільно-правова, а саме деліктна відповідальність ОСОБА_3 є очевидною та доведеною, оскільки містить усі складові елементи складу правопорушення: протиправність поведінки, шкоду, причинний зв`язок між ними та вину.

При цьому, відсутність відомостей про проведення документальної перевірки митним органом імпортера (ТОВ «Ваміп Сервіс») та донарахування йому відповідних митних платежів не виключає вини і факту заподіяння збитків відповідачем державі, оскільки правовідносини щодо відповідальності відповідача є приватноправовими і регулюються нормами цивільного законодавства, тоді як правовідносини щодо відповідальності платника податків (митних платежів) відносяться до публічно-правової сфери та регламентуються Податковим і Митним кодексами України.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.12.2023 у справі № 638/13532/21 ОСОБА_3 звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України, а кримінальне провадження № 0000295 стосовно ОСОБА_3 закрито у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, на підставі ст. 49 КК України. Одночасно, цією ухвалою цивільний позов прокурора про стягнення з обвинуваченої на користь держави матеріальної шкоди 3657132,42 грн. залишено без розгляду. Ухвала набрала законної сили 18.12.2023.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

У постанові від 14.02.2018 у справі № 398/571/15-ц Верховний Суд дійшов висновку, що «звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, в контексті розглядуваного правового інституту, не свідчить про виправдання особи, про визнання її невинуватою у вчиненні злочину. У такому випадку Кримінальний кодекс України виходить із встановлення факту вчинення особою кримінально-караного діяння, а тому вказані підстави звільнення від кримінальної відповідальності є нереабілітуючими».

Верховний Суд у постанові від 24.05.2018 (справа № 531/2332/14-к) зазначив: «…у разі закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності цивільний позов не розглядається, а вимоги потерпілого можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства, оскільки закриття справи на підставах, зазначених у п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, не звільняє особу від обов`язку відшкодувати заподіяну її діями шкоду ..., з урахуванням того, що провадження щодо обвинуваченого закрито на нереабілітуючих підставах потерпіла сторона має право вирішити питання про відшкодування шкоди в порядку цивільного судочинства ...».

Також, Верховний Суд України у постанові від 19.08.2014 у справі №3-51гс14, вказав, що «аналіз норм Цивільного кодексу України щодо відшкодування шкоди з урахуванням визначених процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди, діє презумпція вини, тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо під час розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди».

Наведений висновок було підтверджено Верховним Судом, зокрема у постанові від 21.04.2021 у справі № 648/2035/17.

Заподіяння відповідачкою шкоди у розмірі 3367132,42 грн внаслідок неналежного виконання нею службових обов`язків підтверджується: - паспортом якості товару «інгібітор видалення відкладень КЗ +» від 02.03.2018, з якого вбачається, що зазначений товар згідно технічних умов складається з 90-95% метанолу та 5-10% ізобутанолу; - роздруківками з автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» щодо здійснених ОСОБА_3 митних формальностей, зокрема, проведення контролю правильності визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД по вищевказаним 13-ти електронним митним деклараціям; - судово-товарознавчою експертизою Дніпровського НДЕКС МВС України від 05.07.2019, згідно з висновками якої товар «інгібітор видалення відкладень КЗ +», виготовлений по ТУ 2411-004-18, за умови його використання в якості інгібуючого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах, відповідає характеристикам описової частини коду УКТЗЕД 2905 110000 та не відповідає характеристикам описової частини коду УКТЗЕД 3814 009090; - судово-економічною експертизою Полтавського НДЕКЦ МВС України від 27.12.2019, якою підтверджуються суми ненадходження митних платежів до бюджету України під час ввезення ТОВ «Ваміп Сервіс» на митну територію України та оформлення товару в режимі «Імпорт» по митним деклараціям (включаючи перелічені вище 13 декларацій, які перевірялись відповідачем, по яким загальна сума ненадходження митних платежів складає 3657132,42 грн).

Сукупність перелічених доказів є достатньою, на думку прокурора, для висновку про наявність як факту заподіяння відповідачем майнової шкоди державі у розмірі 3657132,42 грн., так і його вини у заподіянні шкоди у формі необережності.

Досліджені судом докази.

Суд, вислухавши пояснення сторін та дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив таке:

Відповідно до наказу начальника Харківської митниці ДФС № 06-о від 24.12.2014 ОСОБА_3 прийнята на роботу до Харківської митниці ДФС з 25.12.2014 в порядку переведення на посаду головного державного інспектора митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС (т. 1, а.с. 93).

Відповідно до пункту 2.18., підпунктів 2.18.1. - 2.18.3., пункту 2.19. та підпунктів 2.19.1., 2.19.2 посадової інструкції головного державного інспектора митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС, затвердженої виконувачем обов`язків начальника Харківської митниці ДФС Танцеровим А.О. 04.11.2016 з наступними змінами, ОСОБА_3 при виконанні посадових обов`язків, крім іншого, здійснює контроль правильності класифікації задекларованих товарів (т. 1, а.с. 94-111).

Товариством з обмеженою відповідальністю «Ваміп Сервіс» (далі Товариство) на митну територію України в зону діяльності Харківської митниці ДФС ввезено іноземний товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ +», ТУ 2411-004-18, загальною вагою 295 тон (далі Товар). Зазначений Товар на протязі квітня-вересня 2018 року Товариством заявлявся в режим «Імпорт» шляхом подання електронних митних декларацій, заповнених у звичайному порядку типу ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/016229 від 10.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17331 від 16.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17332 від 16.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17947 від 18.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21157 від 07.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21462 від 08.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21568 від 08.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/29716 від 21.06.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/37227 від 01.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/40062 від 17.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/41121 від 23.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/45828 від 21.09.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/45936 від 24.09.2018, до митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС з кодом товару «». Митні платежі, розраховані декларантом, складаються, зокрема, з: мито 0 грн, акцизний податок 0 грн.

Кожну з вказаних 13-ти митних декларацій до митного оформлення прийняла інспектор митного поста «Харків-центральний» Марченко О.Д., яка під час здійснення контролю правильності класифікації товару підтвердила правильність визначення декларантом коду товару за УКТЗЕД «» та поставила відповідну відмітку в АІС «Інспектор» про здійснення митної формальності з контролю правильності визначення коду товару та підтвердження коду товару заявленого декларантом (т. 1, а.с. 138-187).

Обставини щодо митного оформлення Товару за вказаними деклараціями саме ОСОБА_3 сторонами не заперечуються, отже, відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, не підлягають доказуванню. Сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання суд не має.

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000295 від 09.07.2021, яке проводилось другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, встановлено, що головний державний інспектор митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС Марченко О.Д. у період з 10.04.2018 по 24.09.2018, допустила неналежне виконання своїх службових обов`язків під час митного оформлення товару в режимі «Імпорт» по митним деклараціям та здійснення митної формальності контроль правильності класифікації товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», загальною вагою 295 тон, ввезеного на митну територію України ТОВ «Ваміп Сервіс», чим завдала державі збитки на суму 3 657 132,42 грн., з якої мито складає 154466,01 грн; акцизний податок 2893144,34 грн та ПДВ 609522,07 грн.

За даним фактом 12.07.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України (т. 1, а.с. 112-137).

В наступному обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000295 від 09.07.2021 за ч. 2 ст. 367 КК України для розгляду по суті скеровано до Дзержинського районного суду м. Харкова, ухвалою якого від 01.12.2023 ОСОБА_3 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України; кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 закрито на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Цивільний позов прокурора про стягнення з обвинуваченої на користь держави матеріальної шкоди в розмірі 3657132,42 грн. залишено без розгляду (т. 1, а.с. 197-217).

Прокурор, посилаючись на те, що інтереси держави залишились незахищеними, оскільки не забезпечено стягнення з винної особи шкоди, завданої службовою недбалістю, та надходження відповідних коштів до Державного бюджету, 29.03.2024 звернувся до Московського районного суду м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської митниці з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить стягнути з останньої на користь держави в особі Харківської митниці збитки, завдані кримінальним правопорушенням, у розмірі 3657132,42 грн (т. 1, а.с. 1-43).

Позову до суду передувало звернення Прокурора в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» до Харківської митниці з проханням повідомити, чи вживалися та/або будуть вжиті митницею заходи щодо усунення допущених порушень чинного законодавства, виявлених під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000295, у тому числі шляхом звернення до суду з відповідним позовом про стягнення з ОСОБА_3 на користь держави майнової шкоди в розмірі 3657132,42 грн (т. 1, а.с. 218-220).

Згідно з відповіддю Харківської митниці від 20.02.2024 останньою не вживалися заходи позовного характеру до ОСОБА_3 і підстав для подання відповідного позову Харківська митниця не вбачає (т. 1, а.с. 221-225).

Враховуючи викладене, Прокурором відповідно до вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» письмово повідомлено Харківську митницю про намір звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави у спірних правовідносинах (т. 1, а.с 44, 45).

Позов обґрунтовується прокурором доказами, зібраними під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000295 від 09.07.2021 за ч. 2 ст. 367 КК України, що цілком узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у п. 105 постанови від 14.12.2022 у справі № 477/2330/18, відповідно до якої чинне процесуальне законодавство не встановлює заборону щодо використання під час розгляду цивільної справи доказів, отриманих у межах інших проваджень. Тобто докази, зібрані у межах кримінального провадження, можуть бути використані як докази у цивільній справі, якщо відповідні дані стосуються предмета доказування. Достовірність і достатність таких доказів суд оцінює з урахуванням обставин конкретної справи.

Згідно з Технічними умовами «Інгібітор видалення відкладень КЗ +» виробника ТОВ «Промислові технології» є сумішшю метанола та ізобутилового спирту, призначений для промислового використання. Застосовується як змивка для видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь, а також для очищення електричних машин від промислових забруднень. Видаляє лакофарбові покриття на олійній основі, алкідні емалі, фенол формальдегідні, водно-дисперсійні та інші види лакофарбових покриттів, емалі, мастики, ґрунтівки. Може також використовуватись у якості інгібуючого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок у газових трубопроводах та свердловинах, для чого подається на дільниці з найбільш ймовірним гідратоутворенням. Вміст спиртів: метанола 90-95мас%, ізобутанола 5-10мас% (т. 3, а.с. 24-29, 130-139).

Основні показники Товару, в тому числі вміст спиртів, підтверджується Паспортом якості (т. 1, а.с. 188).

Під час тематичної перевірки Харківської митниці ДФС з питань стану організації роботи за період 2018 року досліджувались питання правильності визначення коду товару згідно УКТЗЕД, зокрема, «розчинників» на основі метанолу, які представляють собою суміш метилового спирту (94-98мас%) та ізобутилового або ізопропілового спиртів (6-3мас%) за кодом товару згідно УКТЗЕД .

У Акті про результати тематичної перевірки Харківської митниці ДФС від 04.04.2019 як приклад приведені результати перевірки правильності митного контролю та оформлення товару «Розчинники складні органічні, для видалення фарб та лаків: розчинник лакофарбових покриттів і гідратних пробок ТУ-2319-009-16», який являє собою суміш спиртів (метиловий спирт 96мас% та ізопропиловий спирт 4,0мас%). Виявлено, що цей товар класифіковано за кодом 3814 УКТ ЗЕД, тоді як він мав би класифікуватись за кодом 2905 УКТЗЕД. В наслідок цього митні платежі розраховані не вірно, державний бюджет недоотримав коштів (т. 3, а.с. 30-106)

Відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи Дніпровського НДЕКС МВС України від 05.07.2019, товар: «інгібітор видалення відкладень КЗ +», виготовлений по ТУ 2411-004-18, за умовою його використання в якості інгібірующого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах, відповідає характеристикам описової частини коду Українського класифікатору товарів зовнішньо економічної діяльності 2905 110000; товар «інгібітор видалення відкладень КЗ +», виготовлений по ТУ 2411-004-18, за умовою його використання в якості інгібірующого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок в газових трубопроводах та свердловинах, не відповідає характеристикам описової частини коду УКТЗЕД 3814 009090 (т. 1, а.с. 48-56).

Висновком судово-економічної експертизи Полтавського НДЕКЦ МВС України № 188 від 27.12.2019 підтверджуються суми ненадходження митних платежів до бюджету України під час ввезення ТОВ «Ваміп Сервіс» на митну територію України та оформлення товару в режимі імпорт в тому числі по митним деклараціям, які перевірялись відповідачем (т. 1, а.с. 57-90).

Позивачем приведений розрахунок розміру майнової шкоди, яка завдана відповідачем та підлягає стягненню з нього на користь держави, який відповідає розрахункам, наведеним у додатку № 3 до висновку судово-економічної експертизи Полтавського НДЕКЦ МВС України № 188 від 27.12.2019:

№ п/пРеквізити митної деклараціїПодаткові зобов`язання, визначені за умови митного оформлення товару за кодом УКТ ЗЕД , грн.
Сума ввізного мита на товар, що підлягає сплаті, грн.Сума акцизного податку, що підлягає сплаті, грн.Сума донарахо-ваного податку на додану вартість, грн.Загальна сума, що підлягає сплаті, грн.
1ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/016229 від 10.04.201811160,47195761,8441384,46248306,77
2ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/017331 від 16.04.201813142,89247293,4652087,27312523,62
3ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/017332 від 16.04.201810558,31197831,6241677,98250067,91
4.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/017947 від 18.04.201810589,92198154,7341748,93250493,58
5.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/021157 від 07.05.201812867,89241967,8750967,15305802,91
6.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/021462 від 08.05.201810410,75192375,4640557,24243343,45
7.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/021568 від 08.05.201812958,44240473,1550686,32304117,91
8.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/029716 від 21.06.201810337,09188460,7839759,57238557,44
9.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/037227 від 01.08.201812790,21232624,1649082,88294497,25
10.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/040062 від 17.08.201812287,00232112,2748879,86293279,13
11.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/041121 від 23.08.201812250,82238976,3750245,44301472,63
12.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/045828 від 21.09.201812535,25243655,3651238,12307428,73
13.ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/045936 від 24.09.201812576,97243457,2751206,85307241,09
Усього:154466,012893144,34609522,073657132,42

Спростовуючи позицію Прокурора представник відповідача посилається на те, що наданий позивачем висновок експертизи Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України від 05.07.2019 зроблений виключно за результатами тлумачення товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України «Про митний тариф України» та пояснень до Українського класифікатора товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 №401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності».

При цьому експерт, посилаючись на експертний висновок Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України від 30.03.2018 №152 (далі Висновок від 30.03.2018), не врахував особливості хімічного складу та фізичних властивостей товару, що у даному випадку має ключове значення для правильної його класифікації за відповідним кодом УКТЗЕД.

Разом з тим, за Висновком від 30.03.2018: «Згідно технічної інформації (п. 7.6) товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» являє собою суміш метанолу (90-95 мас%) та ізобутанолу (5-10мас%). Згідно паспорту (п. 7.5) товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» містить метанол - 95 мас% та ізобутанол 5мас%. За результатами досліджень встановлено, що надана проба товару являє собою прозору безкольорову рідину, яка містить метанол (метиловий спирт) 87,5 мас%+/-0,1мас% та ізобутанол (ізобутиловий спирт) 12,5 мас%+/-0,1мас%. Температура початку кипіння проби становить 64,2°С, температура за якою переганяється 99% проби становить 105,0°С, температура кінця кипіння становить 105,5°С. Згідно [6] межі кипіння метанолу технічного становлять 64,0-65,5°С…» (т. 2, а.с. 179-183).

З урахуванням вказаних особливостей хімічного складу та фізичних властивостей товару, встановлених Висновком від 30.03.2018, №152 товар «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» не може розглядатись, як спирт метиловий (метанол), адже не відповідає вимогам ДСТУ 3057-95 (ГОСТ 2222-95) МЕТАНОЛ ТЕХНІЧНИЙ. ТЕХНІЧНІ УМОВИ за показниками фракційного складу та фізико-хімічними властивостями. Зокрема, температура початку кипіння проби становить 64,2°С, температура за якою переганяється 99% проби становить 105,0°С, температура кінця кипіння становить 105,5°С, а згідно ДСТУ межі кінця кипіння метанолу технічного становлять 64,0-65,5°С (т. 2, а.с. 70-102).

Відповідно до висновку експерта № 37517 від 29.12.2021 Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» (далі Висновок № 37517) товару, зазначеному в запиті та додатках до нього як «Розчинники складні органічні для видалення фарб та лаків, які складаються з метанолу на 87,5мас% +/- 0,1мас% та ізобутанолу на 12,5мас% +/- 0,1мас% » відповідають наступні характеристики за УКТЗЕД: «Розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків: -інші: -- інші» товарної підкатегорії 3814 00 90 90. (т. 2, а.с. 108-178).

Питання вірної класифікації згідно з УКТЗЕД при митному оформленні товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», що є сумішшю спиртів метанолу та ізобутанолу, вміст спиртів в якій становить, відповідно 95% та 5%, за запитом Харківської митниці ДФС було предметом розгляду Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Державної фіскальної служби України (далі Департамент) (т. 2, а.с. 51-54).

У відповідь на запит Департаменту на адресу останнього надійшли листи-відповіді Директорату з тарифів та торгівлі Всесвітньої митної організації від 04.04.2019 № 19NL0081-DC та Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Європейської Комісії від 26.02.2019 № № Ares (2 (далі Листи-відповіді).

На підставі цих Листів-відповідей Департаментом надано відповідь Харківській митниці ДФС, якою підтверджено правильність класифікації товару, який є сумішшю спиртів метанолу та ізопропанолу чи ізобутанолу, в товарній позиції 3814, а не 2905.

В наступному, зазначені Листи-відповіді стали підставою для доведення до всіх митниць ДФС роз`яснень, відповідно до яких товари «Розчинники складні органічні для видалення фарб та лаків», «Змивка для видалення лакофарбових покриттів», «Розчинник для лакофарбових покриттів і гідратних пробок», «Розчинник гідратних пробок», тощо, які отримані шляхом суміші метилового спирту у кількості більше 90 мас% з, зокрема, ізобутиловим спиртом, слід класифікувати у товарній позиції 3814 (т. 2, а.с. 55-65).

Норми права, які застосував суд.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» визначені підстави представництва прокурором інтересів держави в суді, а саме, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Участь прокурора у судовому процесі регламентовано ст. 56 ЦПК України, відповідно до якої у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч. 2 ст. 56 ЦПК України).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч. 3 ст. 56 ЦПК України).

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абз. 2 ч. 5 ст. 56 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 зазначено, що сам факт не звернення належного позивача до суду свідчить про те, що орган влади неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 546 МК України, митниця є митним органом, який у зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на митні органи.

Митниця є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, має окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк із зображенням Державного Герба України та із своїм найменуванням і діє відповідно до Конституції України, цього Кодексу, інших нормативно-правових актів та на підставі положення, яке затверджується наказом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику.

Згідно з ч. 2 ст. 544 МК України здійснюючи митну справу, митні органи виконують, зокрема, такі основні завдання: забезпечення правильного застосування, неухильного дотримання та запобігання невиконанню вимог законодавства України з питань митної справи; здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, у тому числі на підставі електронних документів (електронне декларування), за допомогою технічних засобів контролю тощо; забезпечення справляння митних платежів, контроль правильності обчислення, своєчасності та повноти їх сплати, застосування заходів щодо їх примусового стягнення у межах повноважень, визначених цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими актами законодавства України, організація застосування забезпечення сплати митних платежів, взаємодія з гарантами, що надають гарантії.

Відповідно до п. 1 Положення про Харківську митницю, затвердженого наказом Держмитслужби від 29.10.2020 № 489 (далі Положення), Харківська митниця (далі Митниця) є митним органом, який у зоні своєї діяльності безпосередньо здійснює митну справу, забезпечує виконання завдань, покладених на митні органи, а також реалізацію делегованих повноважень Державної митної служби України як її відокремлений підрозділ.

Зоною діяльності Митниці є територія Харківської області, Україна.

Згідно з п.п. 22 п. 5 Положення Митниця з метою виконання повноважень, зокрема, представляє свої інтереси та інтереси Держмитслужби в усіх без виключення судах (місцевих (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); апеляційних (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); Верховному Суді (Великій Палаті Верховного Суду, Касаційному адміністративному суді, Касаційному господарському суді, Касаційному цивільному суді, Касаційному кримінальному суді), з усіма відповідними правами та обов`язками, наданими законодавством для учасників судового процесу.

Згідно з п. 16 Положення Митниця утворюється як територіальний орган Держмитслужби без статусу юридичної особи, має окремий баланс, майно, печатку та бланк із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, інші печатки і штампи, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, та банках.

Згідно з п. п. 6, 8, 9 ч. 2 ст. 29 Бюджетного кодексу України кошти від податку на додану вартість, акцизного податку з ввезених на митну територію України підакцизних товарів, ввізного мита належать до доходів загального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 2 ст. 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).

Частинами 4, 5 статті 69 МК України встановлено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Відповідно до ч. 6 ст. 69 МК України встановлено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Згідно з пунктом 3 Розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерством фінансів України від 30.05.2012 № 650 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 № 1085/21397 (далі Порядок № 650), класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, здійснюється до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Відповідно до положень ст. 68 МК України ведення УКТЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи: Державна фіскальна служба України. Згідно з положеннями ч. 2 ст. 68 МК України ведення УКТЗЕД, у тому числі, передбачає забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів (п. 4 ч. 2 ст. 268 МК України), а також прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТЗЕД у складних випадках (п. 5 ч. 2 ст. 268 МК України).

Згідно з вимогами п. 5 Розділу І Порядку № 650 посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів.

Відповідно до п. 1 Розділу ІІІ Порядку № 650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до ст. 69 МК України.

Згідно з вимогами п. 2 Розділу ІІІ Порядку № 650 посадові особи ПМО чи митного поста, відділу митних платежів (спеціалізованого підрозділу) здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Відповідно до вимог абз. 3 п. 4 Розділу ІІІ Порядку № 650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог ст. 68 МК України.

Відповідно до вимог п. 5 Розділу ІІІ Порядку № 650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог ст. 69 МК України декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Згідно з вимогами п. 6 Розділу ІІІ Порядку № 650 у разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

Відповідно до вимог п. 14 Розділу ІІІ Порядку № 650 рішення приймається посадовими особами відділу митних платежів (спеціалізованого підрозділу) або уповноваженими особами митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД. У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей посадовою особою ВМП письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД. При цьому виконуються процедури відповідно до пунктів 6, 7, 8 Розділу ІІІ Порядку № 650.

Згідно з вимогами п. 18 Розділу ІІІ Порядку № 650 у разі, коли при вирішенні складного випадку класифікації товару ВМП не може самостійно здійснити класифікацію товару через його складність, він має право підготувати запит щодо класифікації товару згідно з УКТЗЕД до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 294 МК України об`єкт та база оподаткування митними платежами під час переміщення товарів через митний кордон України визначаються відповідно до Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України.

У відповідності до вимог пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 ПК України, у тому числі операції з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України.

Згідно з пунктом 187.8 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість у разі ввезення товарів на митну території України є дата подання митної декларації для митного оформлення.

Пунктом 190.1 статті 190 ПК України регламентовано, що базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

Відповідно до вимог п.п. 212.1.2 п. 212.1 ст. 212 ПК України платником акцизного податку є особа - суб`єкт господарювання, яка ввозить підакцизні товари (продукцію) на митну територію України

Згідно з вимогами п.п. 213.1.3 п. 213.1 ст.213 ПК України об`єктом оподаткування акцизним податком є ввезення підакцизних товарів (продукції) на митну територію України.

Відповідно до вимог п. 214.4 ст. 214 ПК України база оподаткування акцизним податком, у разі обчислення податку із застосуванням специфічних ставок з підакцизних товарів (продукції) базою оподаткування є їх величина, визначена в одиницях виміру ваги, об`єму, кількості товару (продукції), об`єму циліндрів двигуна автомобіля або в інших натуральних показниках.

Відповідно до абз.4 п. 215.1 ст. 215 ПК України до підакцизних товарів належить пальне.

Згідно з вимогами п.п. 215.3.4 п. 215.3 ст. 215 ПК України ставка акцизного податку у твердих сумах за пальне з кодом УКТЗЕД 2905 11 00 00 становить 245 євро за 1000 літрів.

Відповідно до вимог п.216.4. ст. 216 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення підакцизних товарів (продукції) на митну територію України є дата подання контролюючому органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання контролюючим органом у визначених законодавством випадках.

Відповідно до вимог п.218.1 ст. 218 ПК України суми податку з товарів (продукції), які ввозяться на митну територію України, що підлягають сплаті, визначаються платниками податку самостійно, виходячи з об`єктів оподаткування, бази оподаткування та ставок цього податку.

Згідно з вимогами п. 224.2 ст. 224 ПК України контроль за правильністю обчислення, повнотою і своєчасністю сплати до бюджету податку з підакцизних товарів (продукції), що ввозяться на митну територію України, під час митного оформлення здійснюється контролюючими органами.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

У ч. 1 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Висновки за результатом розгляду позовної заяви.

На підставі наданих доказів суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову з погляду на таке: обставини щодо митного оформлення Товару саме ОСОБА_3 сторонами не заперечуються, отже, відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, не підлягають доказуванню. Сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання суд не має.

Як позивач, так і відповідач, обґрунтовуючи підстави своїх вимог, посилаються на експертний висновок Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України від 30.03.2018 №152, в якому є посилання як на Технічні умови Товару: «Інгібітор видалення відкладень КЗ+» являє собою суміш метанолу (90-95 мас%) та ізобутанолу (5-10мас%)», так і на результати дослідження Товару «надана проба товару являє собою прозору безкольорову рідину, яка містить метанол (метиловий спирт) 87,5 мас%+/-0,1мас% та ізобутанол (ізобутиловий спирт) 12,5 мас%+/-0,1мас%. Температура початку кипіння проби становить 64,2°С, температура за якою переганяється 99% проби становить 105,0°С, температура кінця кипіння становить 105,5°С. Згідно [6] межі кипіння метанолу технічного становлять 64,0-65,5°С…» (т. 2, а.с. 179-183).

За результатами дослідження експерти роблять, зокрема, висновок: «Спосіб отримання, сфера застосування та роль, яку відіграє кожен компонент в складі товару, визначається згідно інформації, яка надається фірмою виробником».

Відповідно до наданих фірмою виробником Технічних умов, «Інгібітор видалення відкладень КЗ +» є сумішшю метанолу та ізобутилового спирту, призначений для промислового використання. Застосовується як змивка для видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь, а також для очищення електричних машин від промислових забруднень. Видаляє лакофарбові покриття на олійній основі, алкідні емалі, фенол формальдегідні, водно-дисперсійні та інші види лакофарбових покриттів, емалі, мастики, ґрунтівки. Може також використовуватись у якості інгібуючого розчину, який запобігає утворенню гідратних пробок у газових трубопроводах та свердловинах, для чого подається на дільниці з найбільш ймовірним гідратоутворенням. Вміст спиртів: метанолу 90-95мас%, ізобутанолу 5-10мас%.

З погляду на надану фірмою виробником інформацію, Висновок від 30.03.2018 можна впевнено стверджувати, що головним державним інспектором митного поста «Харків-центральний» Харківської митниці ДФС Марченко О.Д. у період з 10.04.2018 по 24.09.2018 під час митного оформлення Товару в режимі «Імпорт» по митним деклараціям та здійснення митної формальності контроль правильності класифікації товару «Інгібітор видалення відкладень КЗ+», загальною вагою 295 тон, ввезеного на митну територію України ТОВ «Ваміп Сервіс», цілком правомірно та правильно, з дотриманням вимог Митного законодавства, а саме ст. 69 МК України, п. 5 Розділу І, п. 2, абз.3 п. 4 Розділу ІІІ Порядку № 650), Правил 1, 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, п. п. 2.18., 2.18.1., 2.18.2., 2.18.3., 2.19., 2.19.1., 2.19.2 посадової інструкції прийнято рішення про підтвердження правильності визначення декларантом коду товару та за допомогою службової комп`ютерної техніки проставлено відмітку в АІС «Інспектор» про здійснення митної формальності з контролю правильності визначення коду товару та підтвердження коду товару заявленого декларантом.

Посилання на зазначений експертний Висновок від 30.03.2018, як на одну з підстав визначення коду товару, зроблено у відповідних розділі та графі кожної з 13-ти митних декларацій, на які посилається прокурор у позові. Вказаний експертний висновок, не дивлячись на те, що під час його складення досліджувалась митна декларація на іншу партію Товару, яка не входить до переліку декларацій, зазначених Прокурором в обґрунтування позову, є належним, допустимим та достовірним доказом у цій справі, так як предметом дослідження експертів були Товар, Технічні умови та Паспорт якості Товару, які подавались декларантом до кожної з 13-ти задекларованих партій Товару, імпортованого за одним контрактом № 12 від 27.02.2018.

З погляду на це твердження Прокурора про відсутність додаткової перевірки Товару з метою правильності його класифікації за кодом УКТЗЕД з боку відповідачки не є правдивим.

Правомірність визначення ОСОБА_3 класифікації товару за кодом УКТЗЕД під час митного оформлення товару в режимі імпорт по митним деклараціям: ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/16229 від 10.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17331 від 16.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17332 від 16.04.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/17947 від 18.04.2018, ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21157 від 07.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21462 від 08.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/21568 від 08.05.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/29716 від 21.06.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/37227 від 01.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/40062 від 17.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/41121 від 23.08.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/45828 від 21.09.2018; ІМ 40 ДЕ UA807170/2018/45936 від 24.09.2018 та здійснення митної формальності - контроль правильності класифікації товару - «Інгібітор видалення відкладень КЗ +, ТУ 2411-004-18», загальною вагою 295 тон, ввезеного на митну територію України ТОВ «Ваміп Сервіс» у період часу з квітня 2018 року по вересень 2018 року підтверджується, крім іншого, позицією Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Державної фіскальної служби України та Державної фіскальної служби України, які митницям ДФС та, зокрема, Харківській митниці ДВС надали роз`яснення відповідно до яких товари «Розчинники складні органічні для видалення фарб та лаків» та «Змивка для видалення лакофарбових покриттів», «Розчинник для лакофарбових покриттів і гідратних пробок», «Розчинник гідратних пробок», які отримані шляхом суміші метилового та ізобутилового спиртів, слід класифікувати у товарній позиції 3814, а не 2905.

Посилання Прокурора, що дії ОСОБА_3 на предмет їх правомірності слід розцінювати на момент їх вчинення, як на підставу для задоволення позову суд не приймає до уваги, так як у порівнянні з 2018 роком на даний час митне законодавство в частині визначення класифікації товару, який є предметом розгляду у цій справі, за УКТЗЕД не змінилось.

Експертні висновки Дніпровського НДЕКЦ МВС України №19/12.1/800 від 05.07.2019 та Полтавського НДЕКЦ МВС України № 188 від 27.12.2019 не спростовують викладених вище висновків суду щодо відсутності в діях ОСОБА_3 ознак протиправної поведінки, в наслідок якої завдана шкода державним інтересам та збитки державному бюджету.

Разом з тим, експертний висновок Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» № 37517 від 29.12.2021, який наданий експертом з правом проведення судових товарознавчих експертиз за експертною спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів», завданнями яких є, зокрема, визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності (абзац 3 п. 1.2 глави 1 розділу IV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 з наступними змінами) цілком узгоджується з загальними висновками суду у цій справі та позицією діючого на момент існування спірних правовідносин центрального органу виконавчої влади з реалізації державної митної та податкової політики.

Таким чином, у задоволенні позову має бути відмовлено у повному обсязі.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 7 ст. 141 ЦПК України, якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідачем у відзиві зазначено про наявність судових витрат витрат на правничу допомогу у розмірі 40000,00 грн, докази понесення яких будуть надані суду протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Отже витрат, пов`язаних із розглядом справи, що підлягають розподілу під час ухвалення рішення, немає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 19, 76-81, 82, 141, 158, 263, 265, 267, 268, 435 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні позову Керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської митниці до ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням відмовити у повному обсязі.

Дані прокуратури: Салтівська окружна прокуратура м. Харкова, місцезнаходження: м. Харків, вул. Глобинська, буд. 23.

Дані позивача: Харківська митниця, , місцезнаходження: 61003, м. Харків, вул. Миколаївська, буд. 16Б.

Дані відповідача: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована: АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його оголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 30.09.2024.

Суддя А.Ю. Скотар