"30" вересня 2024 р. Справа № 363/3822/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області

Лукач О.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Вишгородським районним судом Київської області 22.08.2024 за заявою Вишгородського міського комунального підприємства «Водоканал» про стягнення заборгованості за оплату послуг з централізованого водопостачання та водовідведення,

ВСТАНОВИВ:

26.09.2024 до Вишгородського районного суду Київської області надійшла заява

ОСОБА_1 , у якій він просить скасувати судовий наказ №363/3822/24, виданий Вишгородським районним судом Київської області 22.08.2024.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає, що повний текст ухвали Вишгородського районного суду Київської області він отримав поштою 14.09.2024, а тому може у строк до 29.09.2024 відповісти. Надалі по тексту заяви висловлено незгоду із діями Вишгородського міського комунального підприємства «Водоканал» та розгляду справи без виклику. До заяви додано платіжну інструкцію про сплату судового збору у розмірі

151,40 грн.

Вивчивши заяву, суд дійшов висновку про залишити її без розгляду та повернення заявнику, з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 160 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Статтею 167 ЦПК України встановлено порядок розгляду заяв про видачу судового наказу, відповідно до якої суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження, а якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, - протягом п`яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частинами п`ятою, шостою статті 165 цього Кодексу, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника. За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу. Судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований у порядку, передбаченому цим розділом.

Згідно із статтею 169 ЦПК України, після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові до його електронного кабінету, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного. Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами. Днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 272 цього Кодексу.

Таким чином, з урахуванням наведено вище, щодо зазначеного у заяві ОСОБА_1 про видачу судового наказу у його відсутності, слід зазначити, що судовий наказ видається без проведення судового засідання та без виклику учасників провадження (наказне провадження).

Відповідно до частини першої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб..

Статтею 170 ЦПК України визначено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Відповідно до частини другої статті 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Як убачається із матеріалів справи №363/3822/24, за заявою Вишгородського міського комунального підприємства «Водоканал» 22.08.2024 Вишгородським районним судом Київської області видано судовий наказ про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за оплату послуг з централізованого водопостачання та водовідведення за період з 01.08.2021 по 30.07.2024 в розмірі 7 210 (сім тисяч двісті десять) грн. 41 (сорок одну) коп., а також про стягнення судових витрат, що складаються з судового збору у розмірі 302 грн. (триста дві) грн. 80 (вісімдесят) коп.

Копія вказаного судового наказу та копія заяви з додатками до неї, було надіслано ОСОБА_1 22.08.2024.

04.09.2024 ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із заявою про скасування наказу №363/3822/24 від 22.08.2024, проте ухвалою суду від 05.09.2024 вказану заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду та повернуто її боржнику, оскільки заява не відповідала вимогам, встановлених частинами третьою та п`ятою статті 170 ЦПК України.

Так, частиною другою статті 170 ЦПК України встановлено, що заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача (частина третя статті 170 ЦПК України).

Заява підписується боржником або його представником (частина четверта статті 170 ЦПК України).

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті (частина п`ята статті 170 ЦПК України).

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду (частина шоста статті 170 ЦПК України).

Проте, ОСОБА_1 , звертаючись до суду 26.09.2024 із заявою про скасування судового наказу №363/3822/24 від 22.08.2024, не врахував мотивів повернення його заяви від 04.09.2024, викладених в ухвалі суду від 05.09.2024, а також положень статті 170 ЦПК України, оскільки повторно подана ним заява також не відповідає вимогам статті 170 ЦПК України, у зв`язку з чим вона підлягає поверненню без розгляду на підставі частини шостої статті 170 ЦПК України.

Керуючись статтями 170171, 259260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Вишгородським районним судом Київської області 22.08.2024 за заявою Вишгородського міського комунального підприємства «Водоканал» про стягнення заборгованості за оплату послуг з централізованого водопостачання та водовідведення повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити боржнику, що він не позбавлений можливості звернутися до суду із заявою про скасування судового наказу після усунення умов, що стали підставою її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Лукач