Справа № 502/2127/24
УХВАЛА

30 вересня 2024 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Одеської області Маслеников О.А.

розглянувши заяву

ОСОБА_1

про

встановлення факту, що має юридичне значення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась 18.09.2024 р. до Кілійського районного суду Одеської області з відповідною заявою, в якій просила суд встановити факт належності правовстановлюючого документа паспорта ОСОБА_3 в минулому ОСОБА_4 та встановити юридичний факт, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є однією і тією ж особою.

18.09.2024 р. матеріали вказаної заяви в порядку ст. 33 ЦПК України передані до провадження судді Кілійського районного суду Одеської області Масленикова О.А.

Ознайомившись зі змістом відповідної заяви, проаналізувавши релевантні положення законодавства, суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Тлумачення ч.1 ст. 293 ЦПК свідчить, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, з метою підтвердження наявності або відсутності таких фактів.

У постанові ВП ВС від 10.04.2019 в справі № 320/948/18 зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх установлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Статтею 315 ЦПК визначено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які підлягають розгляду судом у порядку окремого провадження. Даний перелік не є вичерпним, і у судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Порядок внесення змін в записи актів громадянського стану передбачений законом «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 1.07.2010 та правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання. Вказані норми передбачають, що внесення змін у записи актів громадянського стану при наявності достатніх підстав і при відсутності спору між заінтересованими особами провадяться органами реєстрації актів громадянського стану. Відмова органів реєстрації актів громадянського стану виправити або змінити запис може бути оскаржена до суду.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Наведене свідчить про те, що у разі коли установи, які видали правовстановлюючі документи, не можуть виправити допущені в них помилки, особи мають право звернутись до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа відповідно положень зазначеної норми. При розгляді цих справ суд установлює саме належність особі документа, а не тотожність осіб, які неоднаково названі у різних документах.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито закриває провадження у ній.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою колегією суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 08.12.2021 у справі № 464/6696/20.

Аналіз змісту заяви свідчить про те, що заявник просить встановити факт тотожності особи, а саме, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є однією і тією ж особою, що суперечить вимогам ст. 315 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 315 ЦПК України справи про встановлення факту належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, що їх видають органи державної реєстрації актів цивільного стану, судовому розгляду в окремому провадженні не підлягають.

Наведене виключає можливість розгляду заяви ОСОБА_1 в порядку цивільного судочинства, що є підставою для відмови у відкритті провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК.

Оскільки зазначені вимоги не підлягають судовому розгляду, тому суддя не зазначає, до юрисдикції якого суду віднесено їх вирішення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186, ст. ст. 293, 315 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Кілійського районного суду О. А. Маслеников