Справа № 643/7347/24
Провадження № 2/643/3677/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2024 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Власенка М. В.,

за участю секретаря судового засідання Каратаєвої Я. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2024 року до Московського районного суду м. Харкова засобами поштового зв`язку надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12 липня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання та встановлено учасникам справи строки для подання заяву по суті.

У судове засідання сторони не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Станом на 26 вересня 2024 року заяви по суті справи від сторін не надходили.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив таке.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12 липня 2024 року призначено судове засідання на 31 липня 2024 року о 13:00 год.

Позивачеві направлено судову повістку про виклик до суду на 31 липня 2024 року о 13:00 год. та копію ухвали про відкриття провадження у справі, відповідачу судову повістку про виклик до суду на 31 липня 2024 року о 13:00 год. та копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами.

Указані пакети документів сторонами не отримані, конверти повернулися до суду неврученими.

Так, на конверті, адресованому позивачеві ОСОБА_1 зазначено причину повернення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Станом на 31 липня 2024 року заяв або клопотань від позивача щодо розгляду справи до суду не надходило, відповідач також не подавав заяв по суті справи, у зв`язку з чим 31 липня 2024 року судове засідання відкладено через неявку усіх сторін у справі на 20 серпня 2024 року о 10:30 годині.

Судові повістки про виклик до суду на 20 серпня 2024 року направлені сторонам засобами поштового зв`язку, рекомендованою кореспонденцією.

У судове засідання, призначене на 20 серпня 2024 року сторони знову не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили, будь-яких заяв по суті або заяв/клопотань щодо розгляду цієї справи сторони не подали.

Судове засідання відкладено на 26 вересня 2024 року о 10:00 год. у зв`язку з неявкою усіх сторін у справі.

У судове засідання сторони втретє не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили, будь-яких заяв по суті або заяв/клопотань щодо розгляду цієї справи сторони не подали.

Згідно ч. 1 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

У матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_1 про розгляд справи за її відсутності або заяви/клопотання про відкладення судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 втретє не з`явилася у судове засідання.

Уся кореспонденція копія ухвали про відкриття провадження у справі та судові повістки про виклик до суду на кожне судове засідання направлені позивачеві ОСОБА_1 на адресу, зазначену у позовній заяві: АДРЕСА_1 , яка є адресою зареєстрованого місця проживання останньої згідно долученої до позову копії паспорта позивача та довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 12 липня 2024 року.

Усі конверти, адресовані позивачеві, повернулися до суду неврученими із зазначенням причину повернення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Інформація про зміну адресу місця проживання позивача до суду не надходила.

Відповідно до положень ст. 128 ЦПК України указані обставини свідчать про належне повідомлення позивача про дати судових засідань у цій справі.

Відповідно до п. 10, 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України одними із основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 2 ст. 121 ЦПК України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

ЄСПЛ дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Відповідно до вимог діючого законодавства суд зобов`язаний залишити заяву без розгляду у випадку, коли належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, позивач втретє поспіль не з`явилася у судове засідання, не повідомила суд про причини своєї неявки, не подала заяву про розгляд справи за її відсутності, незважаючи на те, що саме позивач звернулась до суду з позовом, і саме позивач повинна проявляти інтерес до розгляду справи. Ці обставини свідчать про те, що позивач втратила процесуальний інтерес у розгляді її позову.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, враховуючи третю неявку позивача у судове засідання, відсутність з її боку заяв про розгляд справи без участі позивача, суд доходить висновку про необхідність залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 257, 260, 261, 279, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, може подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана 26.09.2024.

Суддя Михайло ВЛАСЕНКО