Справа № 358/14/24 Провадження № 2/358/5/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 січня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться вказана цивільна справа.

Після виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статті 175-177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач у позовній заяві вказує, що під час перебування сторін у шлюбі ними було придбано автомобіль SKODA ROOMSTER, 2008 року випуску, р.н. НОМЕР_1 , тому вказаний транспортний засіб є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

Частиною 5 ст. 12 ЦПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до актуальної позиції Верховного Суду, належність майна до спільної власності подружжя визначається не тільки за фактом придбання його під час шлюбу, але й за спільною участю подружжя коштами або працею в набутті майна. Визначаючи право спільної сумісної власності, суд встановлює як факт набуття майна під час шлюбу, так і те, що джерелом його набуття були спільні сумісні кошти або спільна праця подружжя. Таким чином, головними критеріями поділу майна будуть час його набуття та кошти, за які таке майно було набуте (джерело набуття). У разі придбання майна хоча й у період шлюбу, але за особисті кошти одного з подружжя таке майно не може вважатися об`єктом спільної сумісної власності, а є особистою приватною власністю того з подружжя, за особисті кошти якого воно придбане. (постанова Верховного Суду від 24 січня 2020 р. у справі №546/912/16-ц.

Так, позивачем зазначено, що спірне майно придбане в шлюбі, але не зазначено за чиї кошти, а саме, чи за спільні кошти подружжя, чи за особисті кошти когось одного з подружжя, чи за кошти третіх осіб, та не зазначає чим вказане підтверджується та не долучає доказів в обгрунтування своїх доводів.

Одночасно із позовом позивачем подано клопотання про витребування доказів, в якому вона просить витребувати у ТСЦ № 8041 Регіонального сервісного центру МВС України в м.Київ відомості щодо транспортних засобів, які були зареєстровані за відповідачем в період з 12.07.2014 року по 09.03.2023 року; відомості про зняття їх з обліку та перереєстрацію. Клопотання обгрунтовано тим, що територіальний сервісний центр не отримав рекомендований лист із адвокатським запитом про надання вказаної інформації.

Щодо клопотання про витребування доказів суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Загальні вимоги до змісту клопотання про витребування доказів визначені ст.84 ЦПК України.

Так відповідно до ч.2 ст.84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено, зокрема, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд зазначає, що така підстава клопотання про витребування доказів, як не отримання адресатом адвокатського запиту не свідчить про неможливість отримання доказу самостійно, а підтверджує те, що позивачем не було вжито достатніх заходів для самостійного отримання цього доказу.

Суд зазначає, що ТСЦ 8041 є юридичною особою публічного права із визначеною юридичною адресою та електронною поштою.

В обгрунтування клопотання позивачем не зазначено відомостей щодо неможливості направити відповідний запит будь-яким засобом зв`язку або доставити його особисто, у зв`язку із чим, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про витребування доказів.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання позивача про витребування доказів відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання даної ухвали.

В зазначений строк позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність вимогам п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України зазначити обставини придбання спірного рухомого майна та надати докази в підтвердження факту придбання майна в період перебування у шлюбі.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець