У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2024 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Саламон О.Б.

з участю секретаря Рябенка В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про звільнення з-під арешту об`єкту нерухомого майна, арешт на який накладено ухвалою Народного суду Ватутінського району м. Києві.

В обґрунтування заяви зазначено, що 11 травня 1999 року ухвалою Народного суду Ватутніського району м.Києва було накладено арешт на майно, а саме на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 . На даний час підстав для забезпечення позову немає, оскільки справа розглянута та прийнято рішення.

У судове засідання сторони не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши доводи заяви про скасування заходів забезпечення доказів та надані матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Заява про звільнення майна з-під арешту надійшла до суду 20 вересня 2024 року.

23 вересня 2024 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вказану заяву передано судді Саламон О.Б. для розгляду.

Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Від представника заявника - адвоката Вознюка В.А. надійшло клопотання про відкладення розгляду заяви, обґрунтоване тим, що ним. як адвокатом, надається ОСОБА_1 правнича допомога на підставі доручення від 27.06.2024 та з посиланням на те, що адвокату необхідний час для ознайомлення з матеріалами справи для підготування правової позиції, тому просить відкласти розгляд заяви.

При цьому суд зазначає про те, що заяву про звільнення майна з-під арешту подано представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , яка і викликалась до суду.

Крім того, доручення про надання безоплатної правової допомоги адвокату Вознюку В.А. було видано три місяці тому, а саме 27 червня 2024 року для вирішення питання зняття арешту з квартири, накладеним Ватутінським народним судом м. Києва, при цьому будь-яких дій вчинено не було, а заява подано іншим представником.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Тому підстав для відкладення не вбачається.

Відповідно до ч. ч. 1, 7, 8 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Перевіряючи обґрунтованість та доведеність вимог заяви суд приймає до уваги те, що інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Вбачається, що постановлення судом ухвали про скасування заходів забезпечення позову може мати місце, зокрема, у разі усунення (відсутності) підстав, що стали підставою для їх застосування.

Наслідком постановлення судом ухвали про скасування заходів забезпечення позову є приведення сторін у первісний стан, тобто такий, який існував до постановлення відповідної ухвали про забезпечення позову, а саме: зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Звертаючись до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, заявник зазначила, що є власником об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , на яке 11 травня 1999 року ухвалою Народного суду Ватутінського району м.Києва накладено арешт.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

При цьому, за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, власником є ОСОБА_3 .

Разом з тим, заявником не надано жодних документів на підтвердження особи заявника, документів на підтвердження права власності на зазначену квартиру, арешт відповідно якої просять зняти.

Крім того, в поданій заяві не зазначено по якій справі скасувати заходи забезпечення позову та хто є учасниками справи, оскільки вони мають бути повідомлені належним чином.

Зокрема, прохальна частина містить вимоги щодо ухвали Ватутінського суду від 11 травня 2009 року.

В матеріалах заяви, заявник посилається на те, що необхідність у застосованих заходах забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру відпала, оскільки справа розглянута та по ній прийнято рішення.

При цьому копії ухвали, якою накладено арешт та копію рішення, відповідно до якого розглянута справа, заявником не надано.

Не може бути задоволено клопотання про скасування заходів забезпечення позову, якщо заявник не надав докази, які б свідчили про те, що вжиті заходи забезпечення позову призвели до наслідків, не передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинства здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 84 цього Кодексу учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами - будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Таким чином, враховуючи, що клопотання представника заявника є необґрунтованим, суд вважає, що підстав для скасування заходів забезпечення позову немає, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Згідно до ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд,

П О С ТА Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування арешту майна -відмовити.

Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон