Справа № 212/9439/24
У Х В А Л А

26 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, заінтересовані особи Виконавчий комітет Покровської районної в місті Кривому Розі ради

встановив:

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, заінтересовані особи Виконавчий комітет Покровської районної в місті Кривому Розі ради.

На підставі Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2024 року головуючим суддею у справі було визначено суддю Борис О.Н.

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в х. Суляївський Кумилженського району Волгоградської області Російської Федерації померла ОСОБА_2 , яка до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 разом із чоловіком ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 в х. Суляївський Кумилженського району Волгоградської області Російської Федерації помер ОСОБА_3 , який також до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_3 склав заповіт - 12 жовтня 2010 року, яким заповів належну йому земельну ділянку заявнику ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на його майно, до числа якого входять також інші земельні ділянки. Бажаючи отримати свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане майно заявник звернулася до нотаріальної контори з відповідною заявою, однак отримала відмову, оскільки за життя ОСОБА_3 не склав заповіт на спадкову земельну ділянку, тому право на спадкування отримують спадкоємці за законом. Заявник має намір спадкувати як спадкоємиця 4 черги, як особа, яка проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менше 5 років до часу відкриття спадщини, однак не має можливості подати документи, що підтверджують наявність підстав для закликання її до спадкоємства відповідно до ст. 1264 ЦК України. Інші спадкоємці, які б бажали прийняти спадщину померлого ОСОБА_3 відсутні.

Заявник просить суд встановити факт свого проживання із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю більше ніж п`ять років, до часу відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_2 , зазначаючи, що ОСОБА_3 був людиною похилого віку, хворів і потребував постійного стороннього догляду, у зв`язку із чим заявник з червня 2009 року по день його смерті постійно проживала з ним за власним зареєстрованим місцем проживання за вищевказаною адресою.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно зі ст.ст. 293, 294 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний.

На відміну від позовного провадження, окремому провадженню притаманні такі ознаки, які характеризують його структурну самостійність і прикладну значущість, і які визначаються такою суттєвою ознакою, як безспірність розгляду справ, що віднесені до окремого провадження. Безспірність слід розуміти лише як відсутність спору про суб`єктивне матеріальне право, але не відсутність спору про існування факту, що встановлюється. Слід врахувати, що важливою є не тільки конкретна мета встановлення факту, а його зв`язок із певним суб`єктивним матеріальним правом.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Виходячи із вказаного пункту Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді даної заяви суду необхідно встановити коло спадкоємців, чи існує спір про право на спадкове майно, чи впливає встановлення цього факту на спадкові права та обов`язки інших осіб та обставини, які мають значення для справи.

Так, зі змісту заяви вбачається, що ОСОБА_1 просить суд встановити факт постійного проживання однією сім`єю зі спадкодавцем ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до часу відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_2 . Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина, на яку заявник претендує.

Відповідно до постанови державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Горбаченко О.В. від 05.08.2024 року, ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак у видачі свідоцтва на право на спадщину їй було відмовлено, оскільки ОСОБА_1 має намір спадкувати як спадкоємиця 4 черги, як особа, яка проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менше 5 років до часу відкриття спадщини, але не надала документів, що підтверджують наявність підстав для закликання її до спадкоємства відповідно ст. 1264 ЦК України.

Таким чином, встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, заявник пов`язує із захистом своїх майнових прав та наміром отримати спадщину, тобто встановлення даного факту пов`язується з наступним вирішенням спору про майно.

Ці питання повинні вирішуватись в порядку позовного провадження, з залученням всіх можливих спадкоємців до участі у справі та з`ясування наявності чи відсутності їх заперечень щодо вимог заявника.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (ч. 4 ст. 315 ЦПК України).

Отже із заявлених вимог та встановлених судом обставин вбачається спір про право і дані вимоги не підлягають розгляду в судовому розгляду в окремому провадженні. Враховуючи характер даних правовідносин, коло осіб, які беруть участь у справі та вимоги, що ставить заявник, суд приходить до висновку, що відповідно до вимог ЦПК України дане питання має вирішуватись у порядку позовного провадження.

На підставі вищевказаного, суд вважає, що слід відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, заінтересовані особи Виконавчий комітет Покровської районної в місті Кривому Розі ради, роз`яснивши заявнику, що він вправі звернутися до суду із даним позовом у порядку позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 19, 260, 293, 294, 315 ЦПК України суддя, -

постановив:

Відмовити у відкриті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, заінтересовані особи Виконавчий комітет Покровської районної в місті Кривому Розі ради.

Матеріали заяви про встановлення факту родинних відносин - повернути заявнику ОСОБА_1 разом з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити заявнику, що відмова у відкритті провадження в порядку окремого провадження не перешкоджає звернутися до суду за захистом порушеного права у порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена та підписана 26 вересня 2024 року.

Суддя О. Н. Борис