Провадження № 6/541/140/2024
У Х В А Л А

24 вересня 2024 року м.Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Морозовська О.А. розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТИ ГОТІВКОЮ», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець Клименко Роман Васильович, про заміну сторони виконавчого провадження,

в с т а н о в и в:

23.09.2024 року з Дніпровського районного суду міста Києва до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області на підставі ухвали судді Дніпровського районного суду міста Києва Катющенко В.П. від 24.07.2024 року, надійшли матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТИ ГОТІВКОЮ», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець Клименко Роман Васильович, про заміну сторони виконавчого провадження, для розгляду за підсудністю, оскільки місце проживання боржника зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , а відповідно до змісту ч. 2 ст. 446 ЦПК України процесуальні питання, пов`язані з виконанням рішень інших органів (посадових осіб), вирішуються судом за місцем виконання відповідного рішення.

Згідно з заявленими вимогами заявник просить суд: змінити сторону стягувача Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ ГОРИЗОНТ», яке відступило права вимоги за договором позики на Товариство з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТИ ГОТІВКОЮ» у виконавчому провадженні ВП № 63847120 про стягнення заборгованості.

Відповідно до змісту ч. 2 ст. 446 ЦПК України процесуальні питання, пов`язані з виконанням рішень інших органів (посадових осіб), вирішуються судом за місцем виконання відповідного рішення.

Місце виконання рішення визначене статтею 24 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно ч. 1 ст. 24 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчі дії провадяться державним виконавцем за місцем проживання, перебування, роботи боржника або за місцезнаходженням його майна. Право вибору місця відкриття виконавчого провадження між кількома органами державної виконавчої служби, що можуть вчиняти виконавчі дії щодо виконання рішення на території, на яку поширюються їхні функції, належить стягувачу.

Частиною 2 статті 24 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що приватний виконавець приймає до виконання виконавчі документи за місцем проживання, перебування боржника - фізичної особи, за місцезнаходженням боржника - юридичної особи або за місцезнаходженням майна боржника. Виконавчі дії у виконавчих провадженнях, відкритих приватним виконавцем у виконавчому окрузі, можуть вчинятися ним на всій території України.

Місцем виконання відповідного рішення: судового або несудового органу є місце вчинення виконавчих дій.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 29.10.2020 у справі №263/14171/19.

Як убачається зі змісту заяви, на примусовому виконанні приватного виконавця Клименка Р.В. перебуває виконавче провадження № 63847120 щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «ГОРИЗОНТ» заборгованості, яке відкрито на підставі виконавчого напису нотаріуса № 78869, вчиненого приватним нотаріусом Гораєм О.С. 23.10.2020.

Як вбачається з матеріалів заяви про заміну сторони виконавчого провадження та відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 703098 від 23.07.2024 місце проживання боржника ОСОБА_1 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, суддя встановила, що місце проживання боржника зареєстроване на території, на яку розповсюджується юрисдикція Гадяцького районного суду Полтавської області, оскільки с. Веприк знаходилося у межах територіальної юрисдикції даного суду до утворення (ліквідації) районів.

Даних про місцезнаходження майна боржника та отримання ним доходу в Миргородському районі Полтавської області матеріали заяви не містять.

Постановою ВРУ від 17.07.2020 року № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» були утворені нові райони.

Зміна адміністративно-територіального устрою не означає автоматичної зміни системи судоустрою, адже згідно ст. 125 Конституції України та ст. 19 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд утворюється, реорганізовується і ліквідовується законом, проект якого вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя. Підставами для утворення чи ліквідації суду є зміна визначеної цим Законом системи судоустрою, необхідність забезпечення доступності правосуддя, оптимізації видатків державного бюджету або зміна адміністративно-територіального устрою.

Цей же Закон, у ст. 21 визначає, що місцевими загальними судами є окружні суди, які утворюються в одному або декількох районах чи районах у містах, або у місті, або у районі (районах) і місті (містах).

Відповідно до п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

А відповідно до п. 3-1 до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року№ 2102-IX.

Дніпровським районним судом міста Києва без врахування вищевказаних положень законодавства було направлено справу до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області.

Статтею 32 ЦПК України встановлено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи те, що дана справа направлена Дніпровським районним судом міста Києва з порушенням правил, встановлених ст. 31 ЦПК України, направлення справи до належного суду не може вважатися спором про підсудність.

Питання підсудності регулюються відповідними процесуальними кодексами. Встановивши загальні правила підсудності, законодавець, разом з тим, передбачив обставини, за яких участь судді у справі, віднесеної до компетенції, недопустима, зважаючи на неможливість забезпечити неупередженість суду. Отже, принцип законного судді є фундаментом правил підсудності, він являє собою суттєву гарантію правосуддя, забезпечення прав і свобод людини, відіграє роль судоустрійної засади, через його реалізацію досягається виконання завдань судочинства.

Зазначене розуміння принципу законного судді охоплюється також положеннями права на повноважний суд та включається до закріпленої у міжнародно-правових актах засади здійснення правосуддя судом, встановленим законом. Таким чином, є всі підстави розглядати як принцип організації судової влади і судочинства в Україні - здійснення правосуддя судом, встановленим законом. Вимога розгляду справи судом, встановленим законом, передбачає здійснення правосуддя спеціально створеним згідно з законом юрисдикційним органом - судом, який уповноважений на підставі норм вирішувати питання у межах його компетенції.

Комплексне поняття «належний суд» включає в себе дві складові: суд як орган судової системи та суд як суддя чи декілька суддів, що становлять його склад. Тобто, належний суд у розумінні належного судового органу може бути позначений поняттям «компетентний суд», що використовується у Міжнародному пакті про громадянські і політичні права, чи поняттям «повноважний суд», що застосовується Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Враховуючи те, що поняття «компетенція» є більш широким, доцільнішим є використання терміну «компетентний суд», під яким розуміється суд, наділений компетенцією розглянути ту чи іншу справу, яка підсудна даному суду, відповідно до вимог чинного законодавства.

Отже, компетентний суд є не окремим абстрактним поняттям, а набуває свого значення лише стосовно розгляду та вирішення певної справи чи категорії справ, підсудних цьому судові, саме тих справ, на які поширюється юрисдикція цього суду. Отже, компетентним судом є орган судової системи держави, наділений компетенцією здійснювати правосуддя (юрисдикцією) у справах, що відповідно до закону йому підсудні. Відповідно правом особи на компетентний суд є її нічим не обмежене та безумовне право звернутися до того суду судової системи держави, який наділений відповідною компетенцією щодо розгляду підсудної йому справи.

Системний аналіз наведеного свідчить про те, що розгляд справи судом з порушенням правил підсудності свідчить про те, що справа розглянута некомпетентним (неповноважним) судом.

Розгляд і вирішення справи неповноважним судом є підставою для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Виходячи з наведеного вище, прихожу до висновку, що матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТИ ГОТІВКОЮ», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець Клименко Роман Васильович, про заміну сторони виконавчого провадження, передані до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області з порушенням правил підсудності.

Розгляд вказаної заяви порушить визначення розгляду справи належним судом, що в свою чергу буде свідчити про розгляд справи некомпетентним судом, а відтак є підставою для скасування рішення суду ухваленого за наслідком розгляду цієї справи, у зв`язку з чим, з метою попередження розгляду справи неповажним судом, оскільки справа непідсудна Миргородському міськрайонному суду Полтавської області, вважаю за необхідне направити за підсудністю матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТИ ГОТІВКОЮ», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець Клименко Роман Васильович, про заміну сторони виконавчого провадження до Гадяцького районного суду Полтавської області (адреса: вул. Лесі Українки, 6, м. Гадяч, Полтавська область, 37300), так як село Веприк до проведення адміністративно - територіальної реформи знаходилося на території Гадяцького району Полтавської області.

Керуючись ст. ст. 31, 32, 353, 354, 446 ЦПК України, Законами України «Про виконавче провадження», «Про судоустрій і статус суддів», суддя,-

п о с т а н о в и в:

Матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КРЕДИТИ ГОТІВКОЮ», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , приватний виконавець Клименко Роман Васильович, про заміну сторони виконавчого провадження передати за підсудністю на розгляд до Гадяцького районного суду Полтавської області (адреса: вул. Лесі Українки, 6, м. Гадяч, Полтавська область, 37300).

Копію ухвали направити заявнику, для відому.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник провадження, якому ухвала суду не була вручена в день її постановлення має право на поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії вказаної ухвали.

Суддя: О. А. Морозовська