КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 вересня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Немировської О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354 - 357 ЦПК України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - Храпійчука Віктора Олександровича на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року,

встановив:

рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року позов було задоволено. Не погоджуючись з рішенням, представник ОСОБА_2 - Храпійчук В.О. 05 вересня 2024 року подав апеляційну скаргу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звернутися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Положення ч. 4 ст. 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

За змістом ч. 1, 2, 8 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

При зверненні до суду з апеляційною скаргою адвокатом Храпійчуком В.О. на підтвердження повноважень представляти інтереси ОСОБА_2 було надано ордер на надання правничої допомоги відповідачу, виданий на підставі договору про надання правничої допомоги від 04 вересня 2024 року. Також представником скаржника було надано Договір про надання правової допомоги № 04-09/2024 від 04 вересня 2024 року, укладений адвокатом Храпійчуком В.О. з ОСОБА_2 . Разом з тим, з вказаного договору неможливо встановити, яким чином його було укладено, зокрема у письмовій чи електронній формі.

З наданого договору вбачається, що він містить власноручний підпис адвоката Храпійчука В.О. Одночасно з цим адвокатом до суду надано Протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису ОСОБА_2 .

Статтею 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.

Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

Положеннями ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину.

В даному випадку до матеріалів справи було надано договір, підписаний електронним підписом ОСОБА_2 та власноручним підписом адвоката.

При цьому з урахуванням обставин справи та підстав повернення апеляційної скарги представнику відповідача ухвалою Київського апеляційного суду від 15 серпня 2024 року, наданий до суду ордер на надання правничої допомоги не може вважатись достатнім доказом наявності у адвоката Храпійчука В.О. повноважень діяти в інтересах відповідача ОСОБА_2 .

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без руху для надання належних доказів на підтвердження повноважень адвоката діяти в інтересах відповідача у Київському апеляційному суді.

Крім того, при зверненні до суду з апеляційною скаргою апелянтом було надано докази про сплату судового збору в розмірі 1 288,32 гривень, однак йому слід сплатити 1 610,40 гривень.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір стягується у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношені до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 % ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення зазначеного недоліку - сплати судового збору в сумі 322,08 гривні на платіжні реквізити: отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101 ; код отримувача (за кодом ЄДРПОУ) 37993783 ; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) ; код банку отримувача (МФО) 899998 ; рахунок отримувача UA0026010 ; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Також суд звертає увагу на те, що положеннями ст. 14 ЦПК України визначено, що Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подала апеляційну скаргу.

При зверненні до суду з апеляційною скаргою адвокат Храпійчук В.О. вказував про наявність у нього зареєстрованого електронного кабінету, однак даних про його реєстраційний номер облікової картки платника податків для електронної ідентифікації його у підсистемі Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи не зазначав.

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, встановити апелянту п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст.ст. 357,185 ЦПК України, суд

ухвалив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - Храпійчука Віктора Олександровича на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року залишити без руху.

Встановити апелянту п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити апелянту, що в разі не усунення недоліків у встановлений строк, його апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

№ справи: 754/7872/23

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/16381/2024

Головуючий у суді першої інстанції: Гринчак О.І.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.