Справа № 545/2879/24
Провадження № 2/545/1692/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позову без руху

30 вересня 2024 рокум. Полтава

Полтавський районний суд Полтавської області у складі

головуючого судді Зуб Т.О.,

за участю секретаря судового засідання Пінчук З.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савчук Олег Володимирович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору- Полтавська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савчук О.В., звернулася до Полтавського районного суду Полтавської області з позовом про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою судді від 22.09.2024 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 1217, 1223 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу.

Як встановлено ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.

В основі спадкування за законом знаходиться принципі черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга- це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про 105 Справи у спорах, що виникають із спадкових правовідносин Огляд судової практики КЦС ВС те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. Системне тлумачення положень статей 1258, 1259 та інших положень книги 6 ЦК України дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції, як «одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) та «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом». «Одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) стосується другої-п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами, як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини. На «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом» у межах певної черги впливають такі юридичні факти, як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (стаття 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (стаття 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за законом (частина друга статті 1274 ЦК України); спадкова трансмісія (стаття 1276 ЦК України); збереження правового зв`язку при усиновленні (частина третя статті 1260 ЦК України). Зміна суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом стосується першої-п`ятої черги.

Тлумачення абзацу 2 частини першої статті 1265 ЦК України дає змогу дійти висновку, що ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Ступінь є свого роду одиницею вимірювання споріднення поміж родичами за походженням. Він надає можливість встановити «відстань» між спорідненими особами (родичами за походженням). Причому така «відстань» може характеризувати як більш близьке споріднення, так і віддалене. Як наслідок, чим далі біологічно особи знаходяться одна від одної, тим більший порядковий ступінь споріднення їх пов`язує.

Аналіз статті 1266 Цивільного кодексу України дає підстави для висновку, що по своїй суті спадкування за правом представлення- це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, який надає можливість спадкоємцям п`ятої черги за законом переміститися у вищу чергу (першу, другу або третю чергу) у зв`язку зі смертю до відкриття спадщини спадкоємця цієї черги. (Постанова Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року по Справі № 519/728/16-ц).

Як зазначає сторона позивача, ОСОБА_2 є спадкоємцем після померлої ОСОБА_3 за спадковою трансмісією.

Проте суду не надано доказів, що ОСОБА_2 може бути спадкоємцем після померлої ОСОБА_4 . Зокрема, неможливо встановити ступінь спорідненості ОСОБА_2 з позивачем та померлою ОСОБА_3 . Також суду не надано доказів про відсутність спадкоємців попередніх черг, оскільки згідно ч. 2 ст. 1258 ЦК України, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху шляхом надіслання копії позовної заяви з додатками для сторони відповідача.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 17 7цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савчук Олег Володимирович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору- Полтавська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно- залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків протягом 5 днів з дня вручення ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну, позовна заява відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України буде залишена без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає позивачу повторно звернутись до суду з даним позовом після усунення підстав, що зумовили залишення її без розгляду.

Ухвала суду є остаточною та апеляційному оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяТетяна ЗУБ