Провадження №: 2/336/1891/2024
26 вересня 2024 року м. Запоріжжя
Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Петренко Л.В., за участі секретаря судового засідання Нагорних О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, у порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу № 336/3210/24 (номер провадження 2/336/1891/2024), за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1
про стягнення вартості не облікованої електроенергії,-
04 квітня 2024 року представник позивача звернувся до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електроенергії.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 15 липня 2020 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. №312, за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_1 . Перевіркою встановлено, що споживач здійснив інші дії, які призвели до зміни показів засобу вимірювальної техніки.
По даному факту порушення ПРРЕЕ на підставі підпункту 3 п.8.4.2 було складено акт № 10002728 від 15.07.2020 року, а лічильник з пломбами упаковано для проведення експертизи про що складено відповідний акт.
31.08.2020 року на засіданні комісії з розгляду актів було прийнято рішення відправити лічильник на експертизу.
06.10.2021 року було проведено експертизу лічильника, про що складено відповідний акт №129 та зроблено висновок, що пломби не відповідають зразкам ДП «Запоріжжястандартметрологія» 2014 р. та відбиткам пломб ДРПО ПАТ «ЗОЕ».
Засіданнями комісій з розгляду актів від 01.11.2021 року та 25.05.2022 року прийнято Рішення відправити лічильник для проведення спеціалізованої експертизи.
11.04.2022 року та 11.05.2022 року були проведені засідання з розгляду актів та прийнято рішення про перенесення засідань.
06.12.2021 року було проведено спеціалізовану експертизу та зроблено висновок, шо свинцеві пломби обтиснені не робочими частинами пломбувальник лещат ДП «Запоріжжястандартметрологія» 2014 р. та ДРПО ПАТ «ЗОЕ».
Відповідно до п. 8.2.6, пп.1 п. 8.4.2, п.п. 1 п. 8.4.8. п. 8.4.11 Правил, засіданням комісії з розгляду актів затверджено розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил за актом № 0002728 від 15.07.2020 року, за період з 25 травня 2021 року по 25 листопада 2021 року, визначена сума заборгованості у розмірі 112477,16 грн. та загальна вартість платних послуг у розмірі 8237.28 грн., з приводу чого було складено відповідний Протокол №132 від 20.06.2022 року.
Між позивачем та відповідачем було укладено 30.01.2015 року договір про користування електричною енергією.
Відповідно до ч. 8 пункту 5.5.5. Правил, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.
Відповідно до ч. 20 пункту 5.5.5. Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору систем та або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Згідно з ч. 1 п. 8.4.1. Правил, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
Відповіло до підпунктів 1, 2 пункту 8.4.2 Правил порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування. складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки). Пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного Обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).
Згідно з п. 8.4.4 Правил, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.
Відповідно до п. 2.3.4. Правил, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.
Приписами пункту 5.5.10. передбачено, що у разі порушення схеми розрахункового обліку електроенергії, пошкодження або викрадення розрахункових засобів вимірювання обсягу електричної енергії внаслідок дій (бездіяльності) споживача їх ремонт, заміну, встановлення засобів вимірювальної техніки і технічну перевірку здійснюють за рахунок споживача.
Відповідач вартість не облікованої електричної енергії в сумі 112477,16 грн. та вартість платних послуг у розмірі 8237.28 грн. не сплатив.
У зв`язку з чим, представник позивача звернувся до суду за захистом прав товариства та просить стягнути з відповідача на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» суму боргу у розмірі 112477,16 грн. за не обліковану електричну енергію, вартість платних послуг у розмірі 8237.28 грн., та стягнути з відповідача на користь позивача витрати по оплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 26 квітня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Роз`яснено відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву, також роз`яснено сторонам право на подання відповіді на відзив та заперечення.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 в судові засідання 17 травня 2024 року о 14-00 год., 25 червня 2024 року о 12-30 год., 24 липня 2024 року о 09-00 год. та 26 вересня 2024 року не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення кореспонденції за адресою її місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно зі ст. 128 ЦПК України відповідач вважається повідомленим належним чином; клопотань про перенесення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності не надходило. Відзиву на позовну заяву від відповідача не надходило.
Представник відповідача адвокат Каганович О.І. 22 травня 2024 року отримав копію позовної заяви з додатками, проте відзиву на позовну заяву не подав. 24 липня 2024 року представник відповідача подав до суду заяву в якій просив відкласти судове засідання призначене на 24 липня 2024 року у зв`язку з перебуванням на лікарняному, в подальшому будь-яких заяв від представника відповідача не надходило.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Умови проведення заочного розгляду справи визначені ст. 280 ЦПК України, де передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
В даному випадку наявна вся сукупність умов для проведення заочного розгляду справи, а тому суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідив матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК).
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 376233863 від 26 квітня 2024 року.
ОСОБА_1 є власником особового рахунку № НОМЕР_1 відкритого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором № 531506133 про користування електричною енергією від 30 січня 2015 року та відомостями з особового рахунку.
18 грудня 2019 року працівники ПАТ «Запоріжжяобленерго» встановили в присутності споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , засіб обліку, який опломбовано пломбами електропостачальника, а саме опломбовано кл. кришку встановлено пломбу 20151413, шафу обліку ВШО опломбовано пломбою 20151414, що підтверджується відповідним актом.
Споживач зобов`язався забезпечувати цілісність та зберігати у належному стані зазначені в акті: засіб обліку електроенергії, пломби виробника (Держспоживстандарту) на ньому. Пломби ПАТ «Запоріжжя обленерго» встановлені на лічильнику та в до облікових електричних колах, індикатори впливу магнітних або електричних полів, ввідний кабель, автоматичні вимикачі, зберігати незмінною схему підключення приладу обліку електроенергії, а також відшкодовувати вартість перевірки або ремонту обладнання у разі його навмисного пошкодження. Про відповідальність за порушення приладу обліку, пломб, індикаторів впливу магнітних або електричних полів, схеми підключення, пошкодження ввідного кабелю, автоматичного вимикача тощо споживач попереджений під підпис.
15 липня 2020 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_1 .
Перевіркою встановлено порушення підпункту 8.4.2.3 ПРРЕЕ, споживач здійснив інші дії, які призвели до зміни показів засобу вимірювальної техніки. Клемна кришка (пломба 20151413) пошкоджена, ВШО (пломба 20151414) пошкоджена.
По даному факту порушення ПРРЕЕ на підставі підпункту 3 п.8.4.2 було складено акт № 10002728 від 15.07.2020 року, а лічильник з пломбами упаковано для проведення експертизи, про що складено відповідний акт.
31.08.2020 року на засіданні комісії з розгляду актів прийнято рішення відправити лічильник на експертизу.
06.10.2021 року проведено експертизу лічильника, про що складено відповідний акт №129 та зроблено висновок, що пломби не відповідають зразкам ДП «Запоріжжястандартметрологія» 2014 р. та відбиткам пломб ДРПО ПАТ «ЗОЕ».
На засіданнях комісій з розгляду актів від 01.11.2021 року та 25.05.2022 року прийнято рішення відправити лічильник для проведення спеціалізованої експертизи.
11.04.2022 року та 11.05.2022 року були проведені засідання з розгляду актів та прийнято рішення про перенесення засідань.
06.12.2021 року було проведено спеціалізовану експертизу та зроблено висновок, що свинцеві пломби (№ 1 та № 2) обтиснені не робочими частинами пломбувальник лещат ДП «Запоріжжястандартметрологія» 2014 р. та ДРПО ПАТ «ЗОЕ».
ОСОБА_1 була запрошена на засідання комісії з розгляду актів, яке відбудеться 20 червня 2020 року, відповідне запрошення надсилалось споживачу за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується запрошенням, фіскальним чеком та реєстром рекомендованих листів.
Вказане рішення комісії оформлено протоколом №132 від 20.06.2022 року.
Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про ринок електроенергії», Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 N 311 (далі - ККО), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 діючих з 11 червня 2018 року (далі - Правила).
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Частиною другою статті 11 ЦК України передбачено, що підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.
Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до частини 1, 2 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені в ч. 2 ст. 16 ЦК України.
Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Відповідно до частини першої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до частини першої статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до пункту 1.1.1. Правили роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 діючих з 11 червня 2018 року, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.
Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Пунктом 62 ч.1 ст. 1 Закону України від 13.04.2017 №2019-VIII «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон №2019-VIII) визначено, що побутовим споживачем індивідуальним побутовим споживачем є (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність).
Відповідно до частини третьої статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року N 2019-VIII споживач зобов`язаний дотримуватися, зокрема, правил технічної експлуатації, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, умов укладених договорів.
Згідно з пунктом 14 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушенням на ринку електричної енергії є, зокрема, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.
Відповідно до умов договору № 531506133 про користування електричною енергією, споживач зобов`язаний: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів, цього договору та ПРРЕЕ (п. 9.1), забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів (9.2.), невідкладно у письмовій формі повідомляти енергопостачальника у разі зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву чи порушення пломб на ньому, або про несправності в роботі приладу обліку (9.3.), відшкодовувати вартість перевірки, ремонту або встановлення нового приладу обліку у разі його пошкодження, втрати або неправильної роботи з вини споживача (п. 9.14)
Відповідно до п. 21 договору споживач несе відповідальність за: порушення ПРРЕЕ (п. 21.1), за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж або споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 21.4), пошкодження приладу обліку чи пломб на ньому, якщо цей прилад обліку знаходився на території споживача, при наявності документа, що підтверджує факт його пломбування (п. 21.5).
У п. 5.16.18. ККО встановлено, що будь-які роботи, що можуть призвести до пошкодження пломб та/або пломбувального матеріалу, встановлених на ЗВТ та пристроях вузла обліку, повинні бути погоджені з власниками ЗВТ та вузла обліку. Такі роботи мають проводитися у присутності уповноважених представників заінтересованих сторін, чиї пломби можуть бути пошкоджені.
У п. 5.16.19. ККО у випадку пошкодження встановлених на ЗВТ та пристроях вузла обліку пломб або пломбувального матеріалу в результаті ліквідації аварійної ситуації суб`єкт, який виконував аварійні роботи, повинен повідомити про цей факт заінтересованих осіб не пізніше наступного робочого дня.
Відповідно до пункту 5.16.22. ККО несанкціоноване пошкодження або фальсифікація встановлених пломб та пломбувального матеріалу на ЗВТ та пристроях вузла обліку, якщо такі дії призвели до викрадення електричної енергії, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законодавством.
Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені; відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їхній власник (пункт 2.3.4 ПРРЕЕ).
Відповідно до положень підпункту 8 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.
Відповідно до положень підпункту 20 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
18 грудня 2019 року працівники ПАТ «Запоріжжяобленерго» встановили в присутності споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , засіб обліку, який опломбовано пломбами електропостачальника, а саме опломбовано кл. кришку встановлено пломбу 20151413, шафу обліку ВШО опломбовано пломбою 20151414, що підтверджується відповідним актом.
Споживач зобов`язався забезпечувати цілісність та зберігати у належному стані зазначені в акті: засіб обліку електроенергії, пломби виробника (Держспоживстандарту) на ньому. Пломби ПАТ «Запоріжжя обленерго» встановлені на лічильнику та в до облікових електричних колах, індикатори впливу магнітних або електричних полів, ввідний кабель, автоматичні вимикачі, зберігати незмінною схему підключення приладу обліку електроенергії, а також відшкодовувати вартість перевірки або ремонту обладнання у разі його навмисного пошкодження. Про відповідальність за порушення приладу обліку, пломб, індикаторів впливу магнітних або електричних полів, схеми підключення, пошкодження ввідного кабелю, автоматичного вимикача, тощо споживач попереджений під підпис.
Підставою для визначення споживачу оператором системи обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за порушення цілісності пломб є фіксація цього порушення у відповідному акті про порушення, складеному у порядку, визначеному Правилами роздрібного ринку електричної енергії, а однією із обов`язкових умов - наявність акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб. Така правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 18 січня 2022 р. у справі N 913/567/19 ( провадження № 913/153/21).
В матеріалах справи наявний акт про пломбування, в якому зазначені номера пломб, відповідно до якого споживач зобов`язався забезпечувати цілісність та зберігати у належному стані зазначені в акті: засіб обліку електроенергії, пломби виробника (Держспоживстандарту) на ньому, пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго» тощо. Про відповідальність за порушення приладу обліку, пломб, індикаторів впливу магнітних або електричних полів, схеми підключення, пошкодження ввідного кабелю, автоматичного вимикача, тощо споживач попереджений під підпис.
Порушення саме цього обов`язку (пошкодження цілісності пломби, а саме свинцеві пломби обтиснені не робочими частинами пломбувальник лещат ДП «Запоріжжястандартметрологія» 2014 р. та ДРПО ПАТ «ЗОЕ») було зафіксовано відповідачем згідно з Актом про порушення № 10002728 від 15.07.2020 року та стало підставою для донарахувань.
Наслідки порушення/невиконання споживачем електроенергії вказаного обов`язку, зокрема порядок та умови їх настання для споживача, регламентовані положеннями розділу 8.4 ПРРЕЕ «Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих правил» та полягають у визначенні споживачу обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ.
Згідно з пунктом 8.4.1 ПККЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки відповідно до вимог цієї глави.
Відповідно підпунктів 1, 2 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); 2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).
За змістом наведених норм встановлений підпунктом 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ обов`язок споживача забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) виникає відповідно до акта про пломбування, а наведені в підпункті 1, 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ негативні для споживача наслідки порушення цього обов`язку також пов`язуються із наявністю відповідного акта про пломбування (складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб).
Отже умовою для встановлення факту порушення споживачем обов`язку щодо забезпечення ним збереження і цілісності, зокрема пломб, є встановлення виникнення у споживача відповідного обов`язку на підставі прямо визначеного наведеними нормами документа - акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб.
У зв`язку із цим, підставою для визначення споживачу оператором системи обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за наведеного порушення цілісності пломб є фіксація цього порушення у відповідному акті про порушення, складеному у порядку, визначеному цими Правилами, а однією із обов`язкових умов - наявність акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб.
Відповідно до п. 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: - меж балансової належності; - перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; - номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; - фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.
Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.
Наявний в матеріалах справи акт складений відповідно до положень чинного законодавства, є належними доказами, порушень допущених споживачем.
Відповідно до п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.
Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.
У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.
Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.
Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Наявний в матеріалах справи протокол складений відповідно до положень чинного законодавства, є належним доказом, порушень допущених споживачем.

За змістом положень пунктів 8.2.4, 8.2.5, 8.2.6 ПРРЕЕ рішення комісії з розгляду актів про порушення про визначення обсягу необлікованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного споживача в контексті його відносин з іншим учасником роздрібного ринку електроенергії (оператором системи розподілу, передачі електроенергії, електропостачальником тощо), оскільки встановлює обсяг і вартість необлікованої електроенергії тощо.

Відповідно до підпункту 1 пункту 8.4.8. Правил роздрібного ринку електричної енергії, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Відповідно до пункту 8.4.11. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год) розраховується за формулою Wдоб. = 24 · Pдог. · Kсез. · Kвик., (5), де Pдог. - величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, кВт; Kсез. - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня); Kвик - коефіцієнт використання потужності (додаток 9 до цих Правил).

Розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, здійснено відповідно до вимог чинного законодавства є належним доказом в даній справі.

Відповідно до п. 8.4.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

В матеріалах справи міститься висновок експерта за результатами проведення судової трасологічної експертизи№ 1376-21 від 06 грудня 2021 року, тобто було проведено спеціалізовану експертизу та зроблено висновок, що свинцеві пломби (№ 1 та № 2) обтиснені не робочими частинами пломбувальник лещат ДП «Запоріжжястандартметрологія» 2014 р. та ДРПО ПАТ «ЗОЕ».

Відповідно до пункту 5.5.10 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі порушення схеми розрахункового обліку електроенергії, пошкодження або викрадення розрахункових засобів вимірювання обсягу електричної енергії внаслідок дій (бездіяльності) споживача їх ремонт, заміну, встановлення засобів вимірювальної техніки і технічну перевірку здійснюють за рахунок споживача.

Відповідно до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Відповідач вартість не облікованої електричної енергії в сумі 112477,16 грн. та вартість платних послуг у розмірі 8237,28 грн. не сплатив.

Відповідно до положень статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, суд встановив, що відповідач порушив вимоги ч. 2 ст. 77 Закону №2019-VIII «Про ринок електричної енергії», підпункт 8 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме не забезпечив збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування, допустив безоблікового користування електричною енергією.

Розрахунки збитків, проведені позивачем відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідачем не оспорюються, оскільки від відповідача заперечень щодо розрахунків не надходило.

Встановивши у діях відповідача порушення Закону №2019-VIII, Правил №312, умов договору, суд дійшов до висновку, що з відповідача необхідно стягнути на користь позивача вартість недооблікованої електроенергії у сумі 112477,176 грн. по акту про порушення № 10002728 від 15 липня 2020 року та вартість платних послуг у розмірі 8237,28 грн., а всього суму боргу в розмірі 120714,44 грн.

Щодо судових витрат

Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються розподіл судових витрат.

Судові витрати, згідно зі ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги задоволено, то суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 3028,00 грн. у порядку передбаченому ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 7, 10-13, 19, 76-81, 89, 133, 141, 223, 247, 258-259, 263-265, 268, 274, 279, 280-284, 289, 354-355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електроенергії - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 112477 грн. 16 коп.; вартість платних послуг у розмірі 8237,28 грн., всього суму боргу в розмірі 120714,44 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» судовий збір в розмірі 3028,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Запорізького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач: Позивач: Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» (скорочена назва ПАТ «Запоріжжяобленерго»), , місцезнаходження юридичної особи: м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 .

Дата складання повного судового рішення 26 вересня 2024 року.

Суддя: