Справа № 583/139/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Ярошенко Т.О.

з участю секретаря судового засідання Алєксєєнко І.В.

позивача ОСОБА_1

його представника ОСОБА_2

відповідачки ОСОБА_3

представника органу опіки та піклування

виконавчого комітету Охтирської міської ради Гончар С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Охтирка цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Охтирської міської ради про встановлення способу спілкування баби з онуком,

ВСТАНОВИВ:

Зміст позовних вимог.

10.01.2024 року представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом, який уточнив 23.04.2024 року, мотивуючи свої вимоги тим, що ОСОБА_1 являється батьком неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження дитини, виданого Охтирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області 08.12.2016 року. В свідоцтві про народження дитини зазначено матір`ю дитини - ОСОБА_5 . Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 21.10.2022 року ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_6 , після одруження змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати неповнолітнього ОСОБА_4 ОСОБА_8 . Позивач просить визначити порядок участі баби ОСОБА_3 у вихованні та спілкуванні з онуком ОСОБА_4 з врахуванням віку дитини, психоемоційного стану відповідачки та її конфліктність відносно позивача, що ускладнює визначити форму та метод спілкування баби з дитиною, який не буде негативно впливати на дитину та сприятиме найкращому задоволенню інтересів саме дитини. У зв`язку з чим просить визначити ОСОБА_3 спосіб участі у вихованні малолітнього онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом систематичних зустрічей з ним: кожної першої та третьої п`ятниці з 14 год до 17 год суботи, з ночівлею дитини за місцем проживання ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 без присутності батька дитини ОСОБА_1 ; можливості побачення ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 11 листопада кожного року у вільний від навчання дитини час за попередньою домовленістю з батьком дитини ОСОБА_1 .

Процесуальні дії у справі.

16.01.2024 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 08.02.2024 року з викликом сторін.

09.02.2024 року від ОСОБА_3 надійшла зустрічна позовна заява, в якій остання просила визначити місце проживання малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з рідною бабою ОСОБА_3 за її місцем проживання АДРЕСА_1 .

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду від 12.02.2024 зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Охтирської міської ради про встановлення способу спілкування баби з онуком.

09.02.2024 року від ОСОБА_3 надійшла заява про забезпечення зустрічного позову.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 12.02.2024 року відмовлено в задоволенні заява про забезпечення зустрічного позову.

19.02.2024 року від ОСОБА_1 надійшов відзив на зустрічну позовну заяву.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 17.04.2024 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 залишено без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

23.04.2024 року від ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява.

Позивач та його представник в судовому засіданні позов підтримали та просили задовольнити.

Відповідачка в судовому засіданні позовні вимоги за уточненою позовною заявою визнала повністю.

Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Охтирської міської ради в судовому засіданні при вирішенні питання поклалася на розсуд суду.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, дійшов наступного висновку.

Фактичні обставини справи, встановлені судом та мотиви суду.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є батьком неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю дитини є ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 08.12.2016 року (а.с.57).

ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 20.04.2023 року (а.с.9).

ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_2 та має такий склад сім`ї : батько ОСОБА_10 , мати ОСОБА_11 , син ОСОБА_4 , що підтверджується довідкою про склад сім`ї №5-02 від 07.01.2024 року (а.с.11).

ОСОБА_1 офіційно працює в Комунальній установі Сумської обласної ради Охтирський будинок-інтернат для громадян похилого віку та інвалідів, отримує стабільну заробітну плату, що підтверджується відповідною довідкою від 05.02.2024 року за № 03, за місцем роботи та проживання характеризується виключно позитивно (а.с.10, 11 зворотній бік).

Відповідачка ОСОБА_3 є бабою неповнолітнього ОСОБА_4 , бажає спілкуватися з онуком, дбати про нього, приймати участь у його вихованні, однак з батьком дитини виник конфлікт.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту.

В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (частина перша статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року).

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (частина восьма статті 7 СК України).

Баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні (частина перша статті 257 СК України).

Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення(частина друга статті 257 СК України).

Тлумачення статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (стаття 263 СК України).

Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263ЦК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року в справі № 295/13297/18 (провадження № 61-8094св20) вказано, що: «законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України). Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року в справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що: «будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13, у справі «М. С. проти України» та у рішенні Європейського суду з прав людини від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», Європейський суд з прав людини зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагодійним (параграф 76).

Враховуючи викладене, суд вважає, що особисті конфлікти між сторонами у справі не повинні порушувати інтереси дитини, а тому, дослідивши наявні у справі докази, враховуючи права баби на участь у вихованні онука та виходячи з його інтересів, враховуючи характер стосунків, які склалися між сторонами, суд визначає наступний порядок спілкування баби ОСОБА_3 з онуком: кожної першої та третьої п`ятниці з 14 год до 17 год суботи, з ночівлею дитини за місцем проживання ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 без присутності батька дитини ОСОБА_1 ,; можливості побачення ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 11 листопада кожного року у вільний від навчання дитини час за попередньою домовленістю з батьком дитини ОСОБА_1 .

Висновок суду.

Таким чином, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, виходячи з принципів розумності, пропорційності, виваженості, справедливості, з урахуванням балансу інтересів сторін, меж дозволеного втручання, вирішуючи позов у межах заявлених вимог, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 247, 259, 141, 263, 264, 265 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Визначити ОСОБА_3 спосіб участі у вихованні малолітнього онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом систематичних зустрічей з ним: кожної першої та третьої п`ятниці з 14 год до 17 год суботи, з ночівлею дитини за місцем проживання ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 без присутності батька дитини ОСОБА_1 ; можливості побачення ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 11 листопада кожного року у вільний від навчання дитини час за попередньою домовленістю з батьком дитини ОСОБА_1 .

Зустрічі та побачення проводити із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дитини.

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Сумського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення складено 23.04.2024 року.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Т.О.Ярошенко