УХВАЛА

22 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 754/14235/21

провадження № 61-5406ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року, додаткове рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва Атаджана Абдуназаровича, Державного підприємства «Сетам», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту приватного виконавця про проведення електронних торгів та витребування квартири з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із вказаним вище позовом.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано недійсними електронні торги, проведені державним підприємством «Сетам» із реалізації квартири

АДРЕСА_1 , площею: 69,60 кв. м., лот № 422461.

Визнано недійсним протокол № 422461 проведення електронних торгів, проведених 09 червня 2020 року державним підприємством «Сетам» із реалізації квартири АДРЕСА_1 , площею: 69,60 кв. м., лот № 422461.

Визнано недійсним акт приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва А. А. про проведення електронних торгів, проведених 09 червня 2020 року державним підприємством «Сетам» із реалізації трикімнатної квартири

АДРЕСА_1 , площею 69,60 кв. м., складений 07 липня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу

м. Києва Чулієвим А. А., реєстраційний номер ВП в АСВП: НОМЕР_2.

Витребувано у власність ОСОБА_2 від ОСОБА_1 трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , площею 69,60 кв. м. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Додатковим рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 4 217,55 грн на відшкодування витрат на правничу допомогу.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 4 217,55 грн на відшкодування витрат на правничу допомогу.

Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс» (далі - ТОВ «Мегаінвест сервіс») на користь ОСОБА_2 4 217,55 грн на відшкодування витрат на правничу допомогу.

Стягнуто з приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва А. А. на користь ОСОБА_2 4 217,55 грн на відшкодування витрат на правничу допомогу.

Стягнуто з державного підприємства «Сетам» на користь ОСОБА_2

4 217,55 грн на відшкодування витрат на правничу допомогу.

Постановою Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року апеляційну скаргу ТОВ «Мегаінвест сервіс» залишено без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року та додаткове рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 березня

2023 року залишено без змін.

1. У лютому 2024 року ОСОБА_1 , із застосуванням засобів поштового зв`язку, вперше звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року, додаткове рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду

від 28 березня 2024 року касаційну скаргу повернуто заявникові з підстав, визначених пунктом 4 частини четвертої статті 393 ЦПК України, оскільки

у касаційній скарзі не викладені передбачені ЦПК України підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку(провадження № 61-2327ск24).

Копія вказаної ухвали направлена учасникам справи на вказані в касаційній скарзі адреси, зокрема на адресу ОСОБА_1 (трек-номер № НОМЕР_1 ).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , із застосуванням засобів поштового зв`язку, повторно звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року, додаткове рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року, у змісті якої просить оскаржувані судові рішення скасувати. За результатами розгляду справи ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовити.

2. Касаційна скарга подана до суду касаційної інстанції з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено

у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У клопотанні, доданому до касаційної скарги заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження. Посилається на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки вперше касаційна скарга була подана до Верховного Суду у встановлений законом строк, проте була повернута заявникові.

Додатково посилається на те, що про ухвалу Верховного Суду від 28 березня

2024 року їй стало відомо лише 11 квітня 2024 року з офіційного веб-сайту Єдиного державного реєстру судових рішень.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Принцип добросовісності судового процесу визначає, зокрема, обов`язок сторони

у справі цікавитися станом відомого їй судового провадження.

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду

в такому його елементі як правова визначеність.

Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Так, заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження поважності пропуску строку на касаційне оскарження з урахуванням повторної подачі касаційної скарги а також з огляду на те, що зі змісту відомостей з офіційного веб-сайту АТ «Укрпошта» убачається, що вказане поштове відправлення із копією ухвали Верховного Суду про повернення первісної касаційної скарги було направлено на адресу ОСОБА_1 , вказану у касаційній скарзі та доставлено до точки видачі 05 квітня 2024 року. Водночас заявником не вчинено жодних дій, спрямованих на отримання останнього.

Таким чином заявникові необхідно подати до суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних причин для його поновлення та надати відповідні докази на їх підтвердження.

3. Також подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки

у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору

у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 270,00 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (11 350,00 грн грн).

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви

і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Заявником оскаржуються судові рішення за результатами розгляду трьох позовних вимог немайнового характеру та позовної вимоги майнового характеру, а саме витребування квартири

АДРЕСА_1 , площею 69,60 кв. м., ринкова вартість якої, відповідно до змісту судових рішень у справі, становить 707 000,00 грн.

За оскарження судових рішень в частині вирішення позовної вимоги майнового характеру, з урахуванням висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження

№ 12-76гс18), судовий збір підлягав сплаті у розмірі 14 140,00 грн (707 000,00 х 1% х 200%).

За оскарження судових рішень в частині вирішення позовної вимоги немайнового характеру судовий збір підлягав сплаті у розмірі 5 448,00 грн (908 х 3 х 200%).

Відповідно, з урахуванням предмета спору та прохальної частини касаційної скарги заявникові необхідно сплатити судовий збір у розмірі 19 588,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином заявникові необхідно: 1) Звернутись до суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних причин для його поновлення та надати відповідні докази на їх підтвердження; 2) На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року, додаткове рішення Деснянського районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник