Справа № 190/283/22
Провадження №2-о/190/2/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м.П`ятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Кудрявцевої Ю.В.

за участі секретаря Пронської Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.П`ятихатки цивільну справу за заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Саксаганської сільської ради Кам`янського району, Дніпропетровської області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальником,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа, що розглядається в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Саксаганської сільської ради Кам`янського району, Дніпропетровської області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальником.

24.09.2024 року від представника заявника надійшла заява, в якій адвокат Сарма Лариса Іванівна просить залишити заяву про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи (пункт 1 частини другої статті 293 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах (частина шоста статті 294 ЦПК України).

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 636/1324/16-ц (провадження № 14-225цс18).

На справи про визнання фізичної особи недієздатною не поширюється загальне правило про залишення заяви без розгляду в разі виникнення спору про право цивільне, оскільки визнання особи недієздатною не надає їй можливості брати участь у процесі, а її інтереси в суді буде представляти законний представник.

Згідно із статтею 30 ЦК України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність набувати своїми діями для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання.

Відповідно до ч.1ст.39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину (частина друга статті 41 ЦК України).

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 202 ЦК України).

Таким чином, недієздатна фізична особа не усвідомлює значення своїх дій та не може керувати ними, внаслідок чого не здатна набувати своїми діями цивільних прав, створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання.

Предметом судової діяльності у цьому випадку є безпосереднє визначення наявності підстав для встановлення такого правового стану фізичної особи, як недієздатність. За рішенням суду фізична особа визнається недієздатною повністю, а не відносно конкретного правочину, вчиненого нею.

Якщо від часу виникнення недієздатності залежить визнання недійсним шлюбу, договору або іншого правочину, суд з урахуванням висновку судово-психіатричної експертизи та інших доказів щодо психічного стану особи може визначити у своєму рішенні день, з якого вона визнається недієздатною (частина друга статті 40 ЦК України).

У постанові Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 175/1741/18 (провадження № 61-5204св20) зроблено висновок, що вирішення питання щодо дієздатності громадянина залежить можливість його участі у розв`язанні інших цивільних справ. Тому заяви про визнання громадянина недієздатним підлягають розгляду окремо від інших вимог у порядку, передбаченому статтями ЦПК України. Одночасно зі спором про право цивільне питання про недієздатність громадянина суд може вирішувати лише в тому разі, коли спір виник після смерті цього громадянина.

У постанові Верховного Суду від 17 квітня 2024 року у справі № 686/12049/23 (провадження № 61-1340св24) зроблено висновок, що за загальним правилом, у разі виникнення спору про право цивільне під час розгляду справи окремого провадження суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах. Зазначене положення не поширюється на справи про визнання фізичної особи недієздатною. Це пояснюється тим, що визнання особи недієздатною не надає їй можливості брати участь у процесі, а її інтереси в суді буде представляти законний представник. Тому при вирішенні спору про право цивільне, коли одна із сторін є психічно хворою особою, повинно відбутися визнання цієї особи недієздатною.

Відповідно до п. 5) ч. 1ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви (позову) без розгляду, якщо заявник (позивач) до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення заяви (позову) без розгляду.

Обставин, які б перешкоджали залишенню заяви без розгляду судом не встановлено, за таких обставин заява повинна бути залишена без розгляду.

Керуючись ст.ст.43,257,260-261,353-355 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву адвоката Сарми Лариси Іванівни, яка діє в інтересах заявника ОСОБА_1 про залишення без розгляду заяви про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Саксаганської сільської ради Кам`янського району, Дніпропетровської області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальником, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення, а учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Ю.В.Кудрявцева