Справа № 754/5187/23
У Х В А Л А

Іменем України

16 вересня 2024 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Нагорної М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05.07.2023 року у зв`язку із нововиявленими обставинами за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із заявою про перегляд рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05.07.2023 року за нововиявленими обставинами за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до заявлених вимог, заявник просить суд рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05.07.2023 року - скасувати.

Ухвалою судді від 06.12.2022 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в судовому засіданні.

Сторони та учасники судового провадження в судове засідання не прибули, про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Від заявника ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи у його відсутності.

Представник позивача у судове засідання не прибув, на адресу суду направили письмові пояснення, відповідно до яких заперечують проти вимог даної заяви

Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути заяву у відсутність учасників справи на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступних висновків.

05.07.2023 року Деснянський районний суд м. Києві ухвалив заочне рішення, відповідно до якого було стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариство «Універсал Банк» (, місцезнаходження: 04114, м. Київ, вул. Автозаводська, будинок 54/19) заборгованість за наданим кредитом згідно договору про надання банківських послуг "Monobank" від 18.05.2018 року в загальному розмірі 14 199,61 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 684,00 грн..».

ОСОБА_1 в поданій заяві про перегляд рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05.07.2023 року за нововиявленими обставинами, зазначає про свою незгоду з вказаним рішенням суду, оскільки ним внесено на рахунок даної установи понад 32 000 грн., сума заборгованості розрахована некоректно, оскільки банк нарахував крім того штрафи та пеню на загальну суму кредитного ліміту, а не на так зване тіло кредиту.

Крім того, підставою підставою перегляду заочного рішення суду від 05.07.2023 року за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 зазначає, що він є звільненим від сплати судового збору, оскільки має посвідчення (категорії 2) серії НОМЕР_2 , громадянина, який евакуйований із зони відчуження у 1986 році, що у свою чергу є підставою для перегляду рішення суду першої інстанції за нововиявленими обставинами.

Відповідно до положення ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно із ч. 4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Разом з тим, неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною другою статті 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Вказана позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 року провадження № 61-19463св20.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 20.02.2020 року провадження №К/9901/44577/18 звертає увагу на те, що нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що обставини на які заявник посилається, не є нововиявленими у розумінні пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України, разом з тим, суд зазначає заявнику, що він не позбавлений можливості звернутись до суду із відповідною заявою про поворот виконання рішення, а саме щодо стягнення з нього судового збору.

При цьому, неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй не було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи ОСОБА_1 не є нововиявленими обставинами та підставою для перегляду заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05.07.2023 року за нововиявленими обставинами.

Разом з тим, судом роз`яснюється заявнику, що він не позбавлений можливості звернутися до суду із відповідною заявою про перегляд заочного рішення, яке може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення в порядку, передбаченому ст.ст.284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 423-429 ЦПК України, суд

У Х В А ЛИ В:

У задоволення заяви ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05.07.2023 року у зв`язку із нововиявленими обставинами за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що він не позбавлений можливості звернутися до суду із відповідною заявою про перегляд заочного рішення, яке може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення в порядку, передбаченому ст.ст.284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

У разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали виготовлено 25.09.2024.

Суддя: