Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 372/4336/24
Провадження № 2-д/374/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Юрченко С.О., перевіривши матеріали доручення Районного суду у Новому Сончі Республіки Польща про видачу розпорядження ОСОБА_1 стосовно малолітнього ОСОБА_2 , що надійшло із Управління судової роботи та міжнародної правової допомоги Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), -

ВСТАНОВИВ:

23.09.2024 до Ржищівського міського суду Київської області на підставі ухвали Обухівського районного суду Київської області від 08.08.2024 надійшли матеріали доручення Районного суду у Новому Сончі Республіки Польща про видачу розпорядження ОСОБА_1 стосовно малолітнього ОСОБА_2 . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2024, - визначено головуючого суддю Юрченка С.О.

В ухвалі Обухівського районного суду Київської області від 08.08.2024 як підстава передачі матеріалів доручення до Ржищівського міського суду Київської області вказана та, що ОСОБА_3 , як встановлено із матеріалів доручення, проживає в с. Липовий Ріг Обухівського району Київської області, яке раніше входило до складу Ржищівського району Київської області.

Проте Ржищівському міському суду Київської області вказане вище доручення не підсудне з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 500 ЦПК України суди України виконують доручення іноземних судів про надання правової допомоги щодо вручення викликів до суду чи інших документів, допиту сторін чи свідків, проведення експертизи чи огляду на місці, вчинення інших процесуальних дій, переданих їм у порядку, встановленому міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - дипломатичними каналами.

Відповідно до ч. 1 ст. 501 ЦПК України доручення іноземного суду про вручення виклику до суду чи інших документів виконується у судовому засіданні або уповноваженим працівником суду за місцем проживання (перебування, місцем роботи) фізичної особи чи місцезнаходженням юридичної особи.

Відповідно до розпорядження КМУ від 12 червня 2020 р. № 715-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Київської області" визначено адміністративні центри Київської області. Згідно вказаного розпорядження затверджено Ржищівську об`єднану територіальну громаду, до якої увійшло 23 села, у тому числі с. Липовий Ріг.

Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020, яка набрала чинності 19.07.2020 у Київській області утворено нові райони, зокрема Обухівський район (з адміністративним центром у місті Обухів) у складі територій Богуславської міської, Васильківської міської, Кагарлицької міської, Козинської селищної, Миронівської міської, Обухівської міської, Ржищівської міської, Української міської, Феодосіївської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Разом із тим, згідно із п. 3-1 Розділу ХІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про судоустрій і статус суддів (Розділ ХІІ доповнено пунктом 3-1 згідно із Законом № 950-IX від 03.11.2020; із змінами, внесеними згідно із Законом № 1874-IX від 16.11.2021; в редакції Законів № 2808-IX від 01.12.2022, № 3511-IX від 09.12.2023) до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Таку ж правову позицію за подібних обставин щодо питань продовження місцевими судами здійснення своїх повноважень у межах раніше визначеної територіальної юрисдикції висловив Київський апеляційний суд у постанові від 02.11.2022 (справа № 758/287/20, провадження № 22-ц/824/9202/2022), постанові від 10.08.2022 (справа № 369/13330/21, провадження № 22-ц/824/7206/2022), постанові від 27.06.2022 (справа № 2-184/11, провадження № 22-ц/824/5194/2022) тощо.

Крім того, відповідно до листа Ради суддів України від 22.07.2020 року № 9рс-466/20, адресованому головам місцевих та апеляційних загальних судів, зазначено: до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (стаття 125 Конституції України).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року в справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів, у тому числі й територіальної.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України Про судоустрій і статус суддів (у редакції 2011 року - на час затвердження указом Президента України нині діючої мережі місцевих загальних судів) суди загальної юрисдикції утворюються і ліквідуються Президентом України за поданням Міністра юстиції України на підставі пропозиції голови відповідного вищого спеціалізованого суду. Місцезнаходження, територіальна юрисдикція і статус суду визначаються з урахуванням принципів територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Указом Президента України № 641/2021 від 20.08.2001 року Про мережу та кількісний склад суддів місцевих судів затверджено мережу та кількісний склад суддів місцевих судів, відповідно до якого до мережі місцевих судів в Київській області входить зазначений у пункті 18 Кагарлицький районний суд Київської області.

Указом Президента України Питання мережі місцевих загальних та апеляційних судів № 591/2011 від 20.05.2011, зі змінами і доповненнями, внесеними Указом Президента України від 05.07.2012 № 437/2012, затверджено Мережу місцевих загальних судів, відповідно до якого до мережі загальних судів в Київській області входить Кагарлицький районний суд Київської області.

Крім того, зазначеним Указом Президента України територіальна юрисдикція (підсудність) Ржищівського міського суду Київської області як міського суду поширюється виключно на місто Ржищів.

При тлумаченні вимог п. 3-1 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд виходить із того, що місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Село Липовий Ріг раніше входило до складу Миронівського району Київської області, тому справа не підсудна Ржищівському міському суду Київської області.

Частиною 2 статті 500 ЦПК України визначено, що судове доручення не приймається до виконання, у разі якщо воно, зокрема, не належить до юрисдикції цього суду.

Пунктом 3.5.5. Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації України № 1092/5/54 від 27.06.2008 року «Про затвердження Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень`передбачено, що якщо заходами, зазначеними в підпункті 3.5.4, установлено місце проживання особи, що перебуває поза юрисдикцією суду України, яким отримано доручення, цей суд у межах відповідної області, міст Києва та Севастополя чи Автономної Республіки Крим пересилає доручення для виконання до відповідного суду України, інформуючи про це Головне управління юстиції, від якого надійшло доручення. Якщо ж нове місце проживання розташоване поза межами відповідної області, міст Києва та Севастополя чи Автономної Республіки Крим, - доручення спрямовується через головні територіальні управління юстиції з повідомленням Мін`юсту.

Слід зазначити, що Ржищівський міський суд Київської області не приймаючи дане доручення до свого провадження, не вступає в спір про підсудність, оскільки судом враховано вимоги пункту 3-1 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Така ж правова позиція висловлена в постанові Київського апеляційного суду від 10.08.2022 справа № 369/13330/21 (провадження № 22-ц/824/7206/2022).

Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, вважаю за необхідне зазначене вище судове доручення іноземного суду передати за підсудністю до Миронівського районного суду Київської області, за адресою: 08801, м. Миронівка, вул. Першотравнева, 3.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 31, 260, 261, 353, 500, 501 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Передати судове доручення Районного суду у Новому Сончі Республіки Польща про видачу розпорядження ОСОБА_1 стосовно малолітнього ОСОБА_2 (справа № 372/4336/24, провадження № 2-д/374/1/24), - для розгляду за підсудністю до Миронівського районного суду Київської області, за адресою: 08801, м. Миронівка, вул. Першотравнева, 3.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.О.Юрченко