Провадження №2/369/3144/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.04.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши питання про внесення виправлень у рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.02.2024 року у справі № 369/20530/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т АН О В И В:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.02.2024 ухвалено позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який було зареєстровано 15 червня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис № 236 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.

Суд встановив, що при виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту рішення у справі № 369/20530/23 було допущено описку, а саме не вірно викладено 13 абзац рішення «Від спільного життя у сторін у сторін спільних дітей немає», замість вірного 13 абзацу рішення «Від спільного життя у сторін у сторін є спільна дитина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити допущену описку у рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.02.2024 року у справі № 369/20530/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме вірно викласти 13 абзац рішення «Від спільного життя у сторін у сторін є спільна дитина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість не вірно зазначено 13 абзацу рішення - «Від спільного життя у сторін у сторін спільних дітей немає».

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Суддя А.В. Янченко