У Х В А Л А

Іменем України

24 січня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді : Сенюти В.О.,

секретаря судового засідання: Солонюк К.Г.,

за участю:

відповідача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ «Сенс Банк» звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Представник позивача в судове засідання повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв про розгляд справи у відсутність сторони позивача письмові матеріали справи не містять.

Судом поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку із повторною неявкою сторони позивача в судове засідання, від якого не надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідач ОСОБА_1 не заперечувала щодо залишення позову без розгляд згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Вислухавши думку, вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Положенням ч.ч. 1,2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Судом встановлено, що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23.10.2023 по вказаній справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання призначене на 27.11.2023 позивач не забезпечив явку свого представника (а.с.46). Сторона позивача про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с.44).

В судове засідання, призначене на 20.12.2023 представник позивача не з`явився (а.с.55), про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать: довідка про доставку електронного листа, направлений на електронну адресу вказану представником позивача, довідка про доставку SMS повідомлення, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

В судове засідання, призначене на 24.01.2024 сторона позивача не забезпечила явку свого представника. Сторона позивача про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

Письмові матеріали справи не містять заяви від сторони позивача про розгляд справи у відсутність.

Рішенням Європейського Суду з прав людини від 07 липня 1989 року по справі «Юніон Аліметаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини та вимоги ст. 43 ЦПК України, суд вважає за необхідне визнати неявку сторони позивача без поважних причин.

Оскільки сторона позивача в призначені судові засідання на 27.11.2023, 20.12.2023 та 24.01.2024 не з`явилась, заяв про розгляд справи у відсутність сторони позивача на момент розгляду справи до суду не надходило, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 43, 223, 257 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного Товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Повний текст ухвали суду складено: 24.01.2024.

Суддя В.О. Сенюта