ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 529/65/24 Номер провадження 22-ц/814/2645/24Головуючий у 1-й інстанції Кириченко О.С. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
У Х В А Л А

24 вересня 2024 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Одринська Т.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області до ОСОБА_1 про відшкодування надмірно виплаченої пенсії

за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на рішення Диканського районного суду Полтавської області від 02 травня 2024 року,

в с т а н о в и л а:

Рішенням Диканського районного суду Полтавської області від 02 травня 2024 року у задоволенні позову Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, його в апеляційному порядку оскаржило Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області.

Апеляційну скаргу подано 15.05.2024 року засобами поштового зв`язку, яка підписана представником Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, в межах строку на апеляційне оскарження, передбаченого ст. 354 ЦПК України.

Разом з тим, вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно п. 4 ч. 8 ст. 14 ЦПК України, якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

Разом з тим, Головним управлінням Пенсійного фонду України в Полтавській області направлено до суду апеляційну скаргу в паперовій формі.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При цьому, наявність електронного кабінету в системі «Електронний суд» у Головного управління Пенсійного фонду України, як державного органу, є обов`язковою (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Разом з тим, в порушення п.2 ч.2 ст.356 ЦПК України Головним управлінням Пенсійного фонду України не зазначено в апеляційній скарзі відомості про наявність або відсутність у нього електронного кабінету.

Крім того, головною умовою обміну документами між судом та користувачем електронного кабінету є наявність відомостей про РНОКПП/ЄДРПОУ в додаткових відомостях про учасника справи в автоматизованій системі документообігу суду. У випадку некоректного заповнення або повної відсутності даних в цьому полі не дозволить системі ідентифікувати в повній мірі користувача, а відповідно, й не буде надано можливості перегляду матеріалів справи в кабінеті.

Відповідно до вказаного, скаржнику необхідно обов`язково реєструватися в електронному кабінеті та обов`язково зазначати відомості про РНОКПП/ЄДРПОУ при подачі документів до суду, оскільки за відсутності РНОКПП, суд позбавлений можливості встановити наявність у скаржника зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

За таких обставин апелянту необхідно подати до Полтавського апеляційного суду апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у Головного управління Пенсійного фонду України, а також зазначити ЄДРПОУ, тобто, оформлену у відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України, разом із копіями скарги в новій редакції відповідно до кількості учасників справи.

Апеляційний суд також повідомляє, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 №3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Так, ч. 5 ст. 14 ЦПК України, встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. (ч. 8 ст. 14 ЦПК України).

При цьому, суд наголошує, що обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд» є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя, тому що носить елемент правової дисципліни, яких законодавець зобов`язав обов`язково зареєструватися користувачами цих підсистем.

Також, апеляційна скарга не відповідає п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки до неї не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з апеляційною скаргою заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору при подачі апеляційної скарги.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд приходить до наступного.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначені умови відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Відстрочення сплати судового збору за відповідним клопотанням юридичної особи чинним законодавством не передбачено, а відтак у суду відсутні законні підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

При цьому, слід звернути увагу, що «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі»).

Враховуючи положення статті 129 Конституції України, відповідно до яких основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Проте скаржником не надано жодних доказів, які б підтверджували сукупність послідовних та регулярних дій, спрямованих на дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, зокрема і в розрізі оплати судового збору.

Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, а тому має вживати всі заходи, щоб забезпечувати можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами ЦПК України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги.

Відповідно до п/п 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За подання до суду першої інстанції позовної заяви підлягав судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Таким чином, апелянту необхідно сплатити судовий збір у сумі 4542,00 грн за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Полт.обл/тг м.Полтава/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37959255

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA0016719

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Відповідно положень ч.2 ст.357, ч.1 ст.185, ч.4 ст.177 ЦПК України, апеляційна скарга, яка не оплачена судовим збором у встановленому розмірі, залишається без руху з наданням строку, для сплати судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна інстанція позбавлена можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати апелянту строк, який не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали, для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 14, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на рішення Диканського районного суду Полтавської області від 02 травня 2024 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

У випадку не усунення вказаних недоліків у десятиденний строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В. Одринська