КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 381/3841/23 Головуючий у суді першої інстанції - Осаулова Н.А.
Номер провадження № 22-ц/824/7336/2024 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Яворського М.А. (суддя-доповідач), Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

розглянувши цивільну справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2023 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за безобліково використану електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2023 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 , відповідно до якого просило стягнути з останньої на користь товариства вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією в розмірі 203 837,59 грн, а також понесені судові витрати у розмірі 3 057,56 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за адресою: АДРЕСА_1 , 13 березня 2023 року проведено технічну перевірку та виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку, прихованим способом через прокладений у землі кабель. За підсумками перевірки складено акт №К 049073. Вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, становить 203 837,59 грн. Оскільки відповідач у добровільному порядку борг не погашає, позивач вимушений був звернутись до суду за його примусовим стягненням.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2023 року позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» задоволено. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» вартість безобліково використаної електричної енергії у сумі 203 837,59 грн. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» суму сплаченого судового збору у розмірі 3 057,56 грн.

Не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, яку мотивовано тим, що позивачем було безпідставно здійснено розрахунок заборгованості за 12 місяців згідно рішення комісії по розгляду актів від 27 березня 2023 року. Апелянт звертає увагу, що в Акті про порушення від 13 березня 2023 року не зазначено, які позивач використовував спеціальні технічні засоби та/або частково демонтував будівельні конструкції або оздоблювальні матеріали. Пересування позивачем якоїсь кришки такими роботами не є. Також зазначено, що в Акті від 13 березня 2023 року не вказано місце підключення до мереж (зазначено лише місце, де кабель заходить до погребу). Апелянт наголошує, що в матеріалах справи взагалі відсутні відомості та докази, коли позивач останній раз здійснював за адресою: АДРЕСА_1 контрольну перевірку, а також на підставі якої саме перевірки складено Акт від 13 березня 2023 року.

Доводами апеляційної скарги також є те, що позивачем при розрахунку вартості електричної енергії було безпідставно застосовано тарифи від 4,305407974 грн за кВт. До 5,473490348 грн за 1 кВт, замість 1,68 грн за 1 кВт.

Апелянт вважає, що на час періоду виявленого порушення було встановлено фіксовані ціни на електричну енергію для побутових споживачів: 1,44 грн за кВт/год до 250 кВт споживання та 1,68 грн понад 250 кВт споживання в місяць.

Також в апеляційній скарзі зазначено, що позивач, здійснюючи нарахування заборгованості у розмірі 203 837,59 грн в особі своєї комісії по розгляду Акта від 13 березня 2023 року, фактично позбавив державу можливості здійснювати державний нагляд при прийнятті цього рішення, оскільки не було залучено ні представника Національної комісії регулювання електроенергетики та комунальних послуг, ні Міністерства палива та енергетики України, ні Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів.

Крім того, апелянт також вказує, що можливість здійснення нарахувань позивачем виключно на підставі нормативного акту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг суперечить п.22 ст.92 Конституції України.

Враховуючи вищевикладене, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить скасувати рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2023 року та ухвалити по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю або передати справу за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва. Вирішити питання судових витрат.

28 лютого 2024 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від представника ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» - Мокрієнка Т.В., відповідно до якого зазначено, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а тому подана апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін. У відзиві зазначено, що факт порушення відповідачем ПРРЕЕ підтверджується Актом про порушення №К 049073 від 13 березня 2023 року, який є належним і допустимим доказом по справі. Вказано, що даний акт власноруч підписано відповідачем із відміткою про згоду з фактом порушення. Крім того, вказаним Актом про порушення встановлено, що порушення виконане прихованим способом, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. У зв`язку із вказаним, представник вважає, що обґрунтованим є нарахування заборгованості саме за 12 календарних місяців, а не за шість, що передували дню виявлення порушення. Представник позивача також вважає необґрунтованими посилання апелянта на застосування невірного тарифи при розрахунку заборгованості.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 3 ст. 369 ЦПК України, з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції в повній мірі відповідає вказаним вимогам закону виходячи з наступного.

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке є правонаступником Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» постачало електроенергію за регульованим тарифом на території Київської області.

До 01 січня 2019 року постачання електричної енергії на території Київської області здійснювалося ПрАТ «Київобленерго». З 01 січня 2019 року послуги з постачання електричної енергії надаються ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія». ПрАТ «Київобленерго» продовжує здійснювати свою ліцензовану діяльність в частині розподілу електричної енергії, на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, виданої відповідно до постанови НКРЕКП №1382 від 08 листопада 2018 року.

Згідно рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Київобленерго» від 21 серпня 2020 року прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо зміни найменування товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

Судом встановлено, що 13 березня 2023 року під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення п. 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., 2.3.4., 5.5.5., що відповідає порушенню п. 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, а саме: самовільне підключення електроустановки та електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем в землі з ввідного кабелю перед приладом обліку до безоблікової електроустановки будинку прихованим способом, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Для виявлення без облікового електрощита демонтовано кришку прихованого сховища. Відключений ввідний АП-50. Напруга присутня у будинку. Порушення продемонстровано споживачу. За підсумками перевірки складе но Акт про порушення №К049073 (а.с.14).

Як вбачається із вказаного акту, який було складено у присутності ОСОБА_1 , останню повідомлено про те, що засідання комісії з розгляду акту відбудеться 27 березня 2023 року о 15:00 год. за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 вказала, що з порушенням згодна.

27 березня 2023 року відбулося засідання Комісії з розгляду Акту про порушення №К 049073 від 13 березня 2023 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, у присутності ОСОБА_1 , та ухвалено відповідне рішення комісії, яке оформлено Протоколом №226 від 27 березня 2023 року (а.с.15).

Комісією встановлено, що вказане в акті порушення сталося з вини споживача прихованим способом, а тому, комісією прийнято рішення про розрахунок акту на підставі п. 8.4.13 ф. 8 ПРРЕЕ за період з 13 березня 2022 року по 12 березня 2023 року та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Згідно розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії нараховано заборгованість у сумі 203 837,59 грн (а.с.16). Згідно даних, вказаних у протоколі, ОСОБА_1 вручено копію вказаного протоколу та розрахунок вартості електроенергії, про що міститься її підпис (а.с.15).

Станом на час розгляду справи будь-яких відомостей про незаконність дій позивача по складанню акту про порушення та його розгляду встановлено не було.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», мотивував своє рішення тим, що ОСОБА_1 у акті та протоколі визнала виявлене порушення. Також представник відповідача у судовому засіданні вказала, що виявлене порушення дійсно мало місце, але сторона відповідача не погоджується із сумою нарахування. Підключення було здійснено чоловіком відповідача, а будинок на праві власності належить відповідачу. Таким чином, суд вказав, що рішення Комісії з розгляду Акту №К 049073 від 13 березня 2023 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке оформлено Протоколом №226 від 27 березня 2023 року, є законним, розрахунок вартості не облікованої електроенергії в сумі 203 837,59 грн проведений згідно п. 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Апеляційний суд погоджується із вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 13 Конституції України та частини четвертої статті 319 ЦК України при здійсненні права власності визначається, що власність зобов`язує.

Згідно із статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

За правилами частини четвертої статті 319, статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Відповідно до п.5 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) споживач житлово-комунальних послуг (далі - споживач) - індивідуальний або колективний споживач.

Відповідно до положень ч.1 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.

Відповідно до положень ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11 грудня 2019 року у справі №755/14208/17-ц (провадження № 61-6040св19), постанові Верховного Суду України від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15, з яким також погодилася Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 751/3840/15-ц (провадження № 14-280цс18).

Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст.77).

У справі, яка переглядається, існує спір щодо стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії, нарахованої у зв`язку з виявленим порушенням споживачем пунктів 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., 2.3.4., 5.5.5., що відповідає порушенню п. 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, а саме: самовільне підключення електроустановки та електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку.

Відповідно до ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Зазначені правовідносини регламентуються також Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312.

Відповідно до п.1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг визначено, що самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення.

Акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Пунктом 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний : користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень.

В п. 8.2.4 ПРРЕЕ визначено, що уразі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Пунктом 8.2.5. глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Пунктом 8.2.6. глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Враховуючи зазначені норми закону, а також дослідивши Акт про порушення №К 049073 від 13 березня 2023 року, апеляційним судом було встановлено, що його було складено у відповідності до норм Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, оскільки вказаний акт було підписано двома представниками оператора системи, а також самим споживачем ОСОБА_1 .

Крім того, у вказаному Акті про порушення №К 049073 від 13 березня 2023 року ОСОБА_1 вказала, що з фактом порушення згідна та просить не відключати точку безоблікового приєднання, так як остання знаходиться в землі.

Також згідно Протоколу №226 від 27 березня 2023 року засідання Комісії з розгляду Акту про порушення №К 049073 від 13 березня 2023 року вбачається, що ОСОБА_1 була присутня на вказаному засіданні комісії, а також у протоколі вказала, що з рішенням комісії згідна й поставила свій підпис. Із тексту вказаного протоколу також вбачається, що ОСОБА_1 було вручено вказаний протокол та розрахунковий документ для оплати недонарахованої електроенергії.

Розглянувши вище вказаний Акт, комісією відповідача прийнято рішення про порушення споживачем у справі ОСОБА_1 пунктів 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., 2.3.4., 5.5.5. ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, а саме: самовільне підключення електроустановки та електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку та на підставі цього здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку визначеного Главою 8.4 розділу IV ПРРЕЕ за період з 13 березня 2022 року по 12 березня 2023 року та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення у розмірі сумі 203 837,59 грн (а.с., 15, 16).

Зазначене рішення комісії, яке оформлене протоколом №226 від 27 березня 2023 року було чинним, станом на момент розгляду справи судом першої інстанції скасоване не було.

Таким чином, апеляційний суд критично оцінює доводи апелянта про те, що наданий позивачем розрахунок заборгованості за спожиту електроенергію зроблено за невірними тарифами, оскільки Пунктом 8.4.7. глави 8.4. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Оператор системи щомісяця оприлюднює в засобах масової інформації та/або на власному офіційному вебсайті інформацію про середню ціну купівлі електричної енергії на балансуючому ринку протягом календарного місяця (Ц, грн/кВт·год). Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електричної енергії.

Відповідно до положень п.8.1. Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП №1175 від 05 жовтня 2018 року, тариф на послуги з розподілу електричної енергії розраховується для споживачів та операторів установок зберігання енергії відповідного класу напруги, що визначається відповідно до додатка 31 до цього Порядку. Споживачі та оператори установок зберігання енергії, які отримують електричну енергію від оператора системи розподілу на межі балансової належності номінальною напругою 27,5 кВ та вище, а також споживачі та оператори установок зберігання енергії, приєднані до шин електростанцій (за винятком суб`єктів господарювання, що виробляють електричну енергію з альтернативних джерел, а саме з енергії сонячного випромінювання, біогазу, біомаси, енергії вітру та мікро-, міні- та малими гідроелектростанціями), відносяться до 1 класу напруги. Споживачі та оператори установок зберігання енергії, які отримують електричну енергію від оператора системи розподілу на межі балансової належності номінальною напругою нижче 27,5 кВ, відносяться до 2 класу напруги. Клас напруги встановлюється споживачу та оператору установки зберігання енергії окремо за кожною межею балансової належності.

Доказів того, що позивач здійснював нарахування заборгованості за спожиту електроенергію за тарифами, які не підлягали до застосування, матеріали справи не містять й представником відповідача таких надано не було.

Апеляційний суд також відхиляє як необґрунтовані доводи апеляційної скарги в частині того, що позивач неправомірно здійснив розрахунок заборгованості за 12 місяців, а не за 6 місяців, оскільки за приписами п.3 п.8.4.8 ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або набуття споживачем права власності/користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати набуття споживачем права власності/користування на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Як вбачається із матеріалів справи, самовільне підключення було здійснено кабелем в землі з ввідного кабелю перед приладом обліку до безоблікової електроустановки будинку прихованим способом, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Для виявлення без облікового електрощита демонтовано кришку прихованого сховища.

Вказане свідчить про правомірність нарахування заборгованості позивачем за період в 12 календарних місяців.

Щодо доводів апелянта про не залучення представників Національної комісії регулювання електроенергетики та комунальних послуг, Міністерства палива та енергетики України, Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів на час розгляду Акта про порушення №К049073, то апеляційний суд звертає увагу, що законом не передбачено такої вимоги для розгляду Акту про порушення.

Так, відповідно до положень п. 8.2.6. ПРРЕЕ, Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Таким чином, вказані доводи апелянта не заслуговують на уваги та є необґрунтованими.

Відповідно до положень статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції доказів, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог є законним і обґрунтованим, відповідає обставинам справи та положенням матеріального закону.

Рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

Відповідно до положень статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

З огляду на положення частини 3 статті 389 ЦПК України судові рішення у малозначних справах касаційному оскарженню не підлягають, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню відповідно до норм п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України не підлягає.

Судді :

_______________ ________________ ______________

М.А.Яворський Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв