ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6538/24
провадження № 2-о/753/323/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,

присяжних - Ваховської Л.М., Маріна О.А.,

за участі:

секретаря судового засідання - Білоус Є.О.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною та встановлення над нею опіки та призначення опікуна,-

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду міста Києва із даною заявою, в якій просять визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатною особою, встановити над нею опіку та призначити ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 04.04.2024 року у справі відкрито окреме провадження, призначено судове засідання на 03.05.2024 року.

В судові засідання, які були призначені на 31.05.2024 року та 24.09.2024 року заявниця ОСОБА_1 не з`явилась, у відповідності до вимог п. 2 ч. 7, п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, повідомлена про дату, час і місце судового розгляду.

В судове засідання представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, до суду надала клопотання про розгляд справи без участі представника Органу опіки та піклування Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації.

Суд звертає увагу на приписи ч. 4 ст. 293 ЦПК України, а саме розгляд справ вказаної категорії проводиться у складі одного судді та двох присяжних.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника Органу опіки та піклування.

При цьому до суду не надходило заяв про розгляд справи за відсутності заявниці ОСОБА_1 . Зокрема, слід зазначити про те, що присяжні та представник Органу опіки та піклування з`являються до суду, однак саме неявка заявниці не дає змоги розглянути справу та ухвалити рішення по суті.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

Вбачається, що справа перебуває в провадженні суду тривалий час, при цьому сторона заявника декілька разів підряд в судові засідання по справі не з`являється, при цьому доказів поважності неявки не надає, що унеможливлює всебічний розгляд справи та ухвалення по справі законного та обґрунтованого рішення.

Так, рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане свідчить, що заявниця не була позбавлена можливості звертатись до суду з запитами, ознайомлюватись з матеріалами справи, перевіряти стан розгляду справи на офіційному веб-порталі.

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Враховуючи неодноразові відкладення судових засідань, не викладено своєї позиції по суті справи після встановлення нових обставин з метою дотримання розумних строків розгляду справи.

Зокрема, суд приходить до висновку про те, що станом на сьогодні наявні альтернативні механізми для реалізації своїх прав, зокрема участь в судових засіданнях в режимі відео конференції, виклад своїх заперечень в письмовій формі, направлення доказів засобами електронного або поштового зв`язку.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з п. 1 ч. 3 вказаної статті, у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причини неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.

У відповідності до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явиться в судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Аналізуючи вказану вище норму в взаємодії з п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, суд приходить до висновку, що заява має бути залишена без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, при цьому причини неявки останньої в такому випадку не мають пріоритетного значення для суду та не мають братись судом до уваги.

Заявниця має право звернутись до суду повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 81, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи недієздатною та встановлення над нею опіки та призначення опікуна - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Осіпенко Л.М.

Присяжні: Ваховська Л.М.

Марін О.А.