Справа № 383/1817/23
Номер провадження 2/383/105/24
УХВАЛА

24 січня 2024 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Бондаренко В.В.,

за участю секретаря судового засідання Могиленко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

23.01.2024 року відповідач подала до суду клопотання про надання строку на примирення терміном 6 місяців, посилаючись на те, що зацікавлена у збереженні сім`ї та відсутність підстав для розірвання шлюбу, оскільки на даний час проживає з позивачем у спільному будинку та ведуть спільне господарство. Вказану заяву просила розглянути без її участі.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Разом з позовом позивач подав заяву у якій просив провести розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав зазначених у позовній заяві та просить їх задовольнити, примирення не бажає.

Відповідно до ч.7 ст.240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Згідно ст.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства; існують об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін; застосовані заходи для примирення подружжя, якщо вони мають наслідком зупинення провадження у справі, не повинні суперечити загальним засадам цивільного судочинства та не порушувати розумність строків розгляду справ. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Примирення проти волі другого з подружжя є неможливим. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Виходячи з положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року «11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», передбачене ч.1 ст.111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду. Судам слід використовувати надану законом можливість для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи. Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

З позовної заяви судом встановлено, що будь-які спроби протягом п`яти років примиритися з відповідачем не дали бажаних результатів, оскільки мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки.

Розглянувши клопотання відповідача про надання строку на примирення, враховуючи, що сторони від шлюбу неповнолітніх дітей не мають, суд не вбачає підстав для вжиття заходів примирення, оскільки позивач примирення не бажає, про також зазначив в поданій до суду заяві, а примирення проти волі другого з подружжя є неможливим, тому в задоволенні заяви про надання строку для примирення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 240, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про надання строку для примирення по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Бондаренко