Справа № 358/978/24 Провадження № 2/358/595/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Романенко К.С.,

за участю секретаря судового засідання Шпак К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 14.06.2024 року звернулася до Богуславського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру під номером АДРЕСА_1 в порядку спадкування майна за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона є спадкоємцем за заповітом після смерті спадкодавця - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та якій належала вказана спадкова квартира. ОСОБА_4 заповіла їй дану квартиру під номером АДРЕСА_1 , що підтверджується копією заповіт від 22.04.2015 року, зареєстрованого в реєстрі за №2-270.

Однак, державний нотаріус Полковнікова Т.А. листом від 28.09.2022 №01-16/409 повідомила, що із заявами про прийняття спадщини звернулися також відповідачі, яким ОСОБА_4 також заповіла інше своє майно, а постановою №408/02-31 від 28.09.2022 відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з тим, що вона не прийняла спадщину у строк, передбачений ст.1270 ЦК України.

Рішенням Богуславського районного суду від 14.09.2023 року по справі №358/904/22 позивачі було надано додатковий строк для прийняття спадщини. Постановою Київського апеляційного суду від 11.12.2023 року вищевказане рішення було залишено без змін.

В послідуючому, в межах строку, визначеного рішенням Богуславського районного суду від 14.09.2023 року по справі №358/904/22, вона звернулася до Богуславської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак постановою №02-31/166 від 13.03.2024 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути без її участі, а також зазначила, що позов підтримує в повному обсязі та не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, у встановлений судом строк відповідачі не подали відзиву на позов, у зв`язку з чим суд вирішив розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.

На підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивача не заперечив проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до вимог ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1222 ЦК України).

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Суд приймає до уваги всі подані позивачем докази, на підставі яких встановлені обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними, а їх сукупність достатньою для встановлення обставин, що мають значення для справи.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть спадкодавця серії НОМЕР_1 , виданого 12 серпня 2021 року Богуславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №393 (а.с. 9)

Згідно копії заповіту, посвідченого 22 квітня 2015 року державним нотаріусом Богуславської районної державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за № 2-270 вбачається, що ОСОБА_4 заповіла належну їй квартиру під АДРЕСА_1 - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . (а.с. 10).

У відповідності до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 14 вересня 2023 року у справі № 358/904/22 визначено ОСОБА_1 додатковий строк - два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке постановою Київського апеляційного суду від 11 грудня 2023 року та постановою Верховного Суду України від 27 травня 2024 року, залишено без змін.

Позивач звернулася до Богуславської державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини щодо спадкового майна спадкодавця - ОСОБА_4 шляхом подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами спадкової справи за №146/2021.

Із копії постанови державного нотаріуса Богуславської районної державної нотаріальної контори Ірини Чамати від 13 березня 2024 року за № 02-31/166 вбачається, що свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцю ОСОБА_1 не може бути видано, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спадковий житловий будинок.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи, а тому спадкоємцю ОСОБА_1 з дня смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить спадкова квартира, що залишилася після смерті спадкодавця.

Згідно із ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, зазначені у заповіті.

Факт належності спадкодавцю ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1 , підтверджується довідкою за №580, виданою 07.03.2024 генеральним директором Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації Києво - Святошинської районної ради Київської області» О.С. Нестеренка, із якої вбачається, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 , за результатами технічної інвентаризації загальна площа якої склала 22,50 кв.м., житлова - 12,1 кв.м., право власності зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого органом приватизації виконкому Вишневої міської ради згідно з розпорядженням від 31.05.1993 № 54 (зареєстровано в БТІ 10.06.1993 під реєстровим № 37/513 в книзі 3).

Згідно висновку про вартість об`єкта оцінки, а саме житлової квартири АДРЕСА_1 , виготовленого 02.04.2024 СОД ФОП ОСОБА_5 вбачається, що ринкова вартість вказаної квартири складає 429 823,00 грн.

За даними технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_1 , що був виготовлений ТОВ «ПРОЕКТ-МОНТАЖ-БУД» 22 лютого 2024 року, житлова квартира АДРЕСА_1 , має такі технічні характеристики: загальна площа приміщень - 22,80 кв.м., житлова площа - 12,40 кв.м., допоміжна (підсобна) - 9,40 кв.м., площа літніх неопалювальних приміщень - 1,00 кв.м.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, тобто до 03 серпня 2004 року, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, яке не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав.

Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, яка затверджена Міністерством комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року, передбачала обов`язкову реєстрацію будинків у містах і селищах міського типу. У період чинності цієї інструкції до 13 грудня 1995 року державна реєстрація нерухомого майна не проводилася у сільській місцевості.

Також слід зазначити, що виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК України в редакції від 16.01.2003 року, тобто до 01.01.2004 року.

Оскільки спадкоємець ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4 , але не може в нотаріальному порядку отримати свідоцтво про право на спадкове майно, для захисту прав даний позов необхідно задовольнити.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 263, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1218, 1220, 1223 ч. 1, 1268, 1270 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , право власності на спадкове нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Богуславським районним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Головуючий: суддя К. С. Романенко