У Х В А Л А

про витребування доказів

25 вересня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання - Павлюх Л.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні питання про витребування додаткових доказів у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача за первісним позовом, орган опіки та піклування виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, відібрання дитини та стягнення моральної шкоди

в с т а н о в и в:

у провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває означена цивільна справа.

Ухвалою від 14.03.2023 суддя прийняв первісну позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

Ухвалою від 05.05.2023 суддя прийняв до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, відібрання дитини та стягнення моральної шкоди, об`єднавши позовні вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.

У судове засідання позивач за первісним позовом та його представник не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, від представника позивача за первісним позовом надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні від 25.09.2024 за відсутності позивача та його представника.

У судове засідання відповідачка за первісним позовом та її представниця не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення. Від представниці відповідачки за первісним позовом надійшло клопотання про відкладення. Клопотання обґрунтоване тим, що адвокат не може з`явитися в судове засідання 25.09.2024 через участь у Виноградівському районному суді в розгляді кримінальної справи №299/2447/24 (склад суду: Леньо В.В. , Левко Т.Ю. , Кашуба А.В ).

Між тим, суд зауважує про те, що судове засідання по вказаній справі призначене до розгляду Виноградівським районним судом Закарпатської області на 10 год. 00 хв., тоді як справа №308/14167/22 призначена на 15 год. 30 хв.

Окрім цього, за інформацією веб-сайту «Судова влада» головуючим суддею Леньо В.В. у цей же день призначалися також інші справи, зокрема, №299/327/24 на 10 год. 30 хв., №299/2610/24 на 14 год. 00 хв., №299/3546/19 на 14 год. 30 хв.

Докази фактичної участі в судовому засіданні по справі №299/2447/24 представниця відповідачки за первісним позовом не надала.

У зв`язку з цим, на переконання суду, причини неявки відповідачки за первісним позовом та її представниці є неповажними.

У судове засідання третя особа явку уповноваженого представника не забезпечила, належним чином повідомлена про час, дату і місце його проведення, від представника третьої особи наявна заява про розгляд справи без участі.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Частиною 2 статті 13 ЦПК України передбачено, що збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 5 статті 19 ЦПК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Суд з`ясував, що між сторонами існує спір щодо місця проживання малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На переконання суду, суттєве значення для розгляду та вирішення цього спору мають докази, які містять відомості про характеристику особи кожного з батьків, а також інформація щодо майнового стану батьків.

Згідно з частиною 2 статті 161 СК України орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» страхувальники - роботодавці та інші особи, які відповідно до цього Закону зобов`язані сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 названого Закону платниками єдиного внеску є: 1) роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Отже, сплата єдиного внеску здійснюється роботодавцем. Звідси відомості про нарахування та сплата єдиного внеску дозволять суду перевірити обставини, що пов`язані з фактом наявності трудових відносин кожним із учасників справи в конкретний момент часу.

Поряд із цим, суд зауважує, що фактичні шлюбні відносини між позивачем за первісним позовом та відповідачкою за первісним позовом припинені з березня 2020 року.

Відтак докази слід витребовувати за період з квітня 2020 року по дату постановлення ухвали.

За змістом підпунктів 5 та 6 пункту 4 Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №280 від 23.07.2014 (далі - Положення №280), Пенсійний фонд України відповідно до покладених на нього завдань формує та веде реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - реєстр застрахованих осіб) та у складі зазначеного реєстру - реєстр платників страхових внесків до солідарної системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування; організовує, координує та контролює роботу територіальних органів щодо: здійснення контролю за додержанням вимог законодавства про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, правильністю нарахування, обчислення, повнотою і своєчасністю сплати страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування (далі - страхові внески) та інших платежів.

Пенсійний фонд України здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення №280).

Таким чином, вищезгадані докази слід витребувати Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області.

Керуючись статтями 13, 84, 258-260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

витребувати від Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (88008, м. Ужгород, пл. Народна, 4) такі докази:

-відомості про сплату єдиного соціального внеску за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період квітень 2020 року - 25 вересня 2024 року з помісячною розбивкою;

-відомості про сплату єдиного соціального внеску за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за період квітень 2020 року - 25 вересня 2024 року з помісячною розбивкою.

Вказані докази надіслати до суду протягом 5 днів з моменту отримання ухвали суду.

Роз`яснити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Закарпатській області, що відповідно до статті 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя В.Й. Данко