Справа №:755/2991/24
Провадження №: 2/755/2818/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" вересня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участі:

відповідача - ОСОБА_1

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , через свого представника - адвоката Єлісєєва Д.О., звернулась до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

На обґрунтування позовних вимог зазначила, що шлюб між сторонами зареєстровано 21 серпня 2013 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), за актовим записом

№ 1043.

Позивач зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалось через відсутність взаєморозуміння та довіри, наявність різних характерів. Від шлюбу сторони мають спільну дитину: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач вважає, що надання строку на примирення не виправить стан шлюбних відносин з відповідачем, оскільки спроби примирення жодних результатів не дали.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва 22 лютого 2024 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, встановлено строки для подання відповідних заяв по суті. Судове засідання призначено на 27 березня 2024 року на 10-00 год.

29 лютого 2024 року (вхід. № 16778) від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшла заява про виклик та допит свідків.

29 лютого 2024 року (вхід. 16779) від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про долучення доказів, а саме: копії повного витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості».

29 лютого 2024 року (вхід. № 11730) від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшов відзив, в якому останній заперечує щодо задоволення позову та просить надати строк на примирення з позивачем - 3 місяці. На обґрунтування клопотання зазначає, що має намір налагодити сімейні відносини зі своєю дружиною та зберегти сім`ю, оскільки у них є спільна дитина. Також у відзиві ОСОБА_1 заявляє клопотання про визнання явки позивача ОСОБА_2 в судове засідання обов`язковою та клопотання про заслухання в судовому засіданні думки їх спільної з позивачем дитини - ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

27 березня 2024 року позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялись належним чином. У позовній заяві та в окремо поданій заяві просили провести розгляд справи за їх відсутності.

27 березня 2024 року відповідач ОСОБА_1 клопотання про надання строку на примирення підтримав, просив його задовольнити, надати 3 місяці на примирення з дружиною.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 27 березня 2024 року задоволено клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку на примирення, надано сторонам строк на примирення терміном в три місяці - до 27 червня 2024 року, провадження у справі до закінчення вказаного строку зупинено.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 08 липня 2024 року провадження у даній справі поновлено, судове засідання призначено на 30 липня 2024 року.

30 липня 2024 року позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялись належним чином. У позовній заяві та в окремо поданій заяві просили провести розгляд справи за їх відсутності.

30 липня 2024 року відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні подав клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку із приїздом позивача ОСОБА_2 до м. Києва, що буде сприяти вирішенню питання щодо розлучення.

Протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 30 липня 2024 року задоволено клопотання ОСОБА_1 про відкладення судового засідання, судове засідання відкладено на 17 вересня 2024 року.

17 вересня 2024 року позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялись належним чином. У позовній заяві та в окремо поданій заяві просили провести розгляд справи за їх відсутності. Після закінчення строку на примирення будь-яких заяв по суті справи позивач ОСОБА_2 не подала.

В судовому засіданні 17 вересня 2024 року протокольною ухвалою у задоволенні клопотань відповідача ОСОБА_1 про виклик та допит свідків, про визнання явки позивача ОСОБА_2 в судове засідання обов`язковою та про заслухання думки малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовлено за необґрунтованістю. Крім того, відповідач ОСОБА_1 щодо задоволення позову та розірвання шлюбу заперечував.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення відповідача, суд встановив такі фактичні обставини і відповідні їм правовідносини та дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що 21 серпня 2013 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції

(м. Київ) за актовим записом № 1043 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим повторно відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Як вбачається із свідоцтва про шлюб, після державної реєстрації шлюбу прізвище ОСОБА_2 не змінювала.

Від шлюбу сторони мають спільну дитину - доньку ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у

м. Києві, актовий запис № 3624.

Судом встановлено, що сторони шлюбних відносин не підтримують, разом не проживають та спільного господарства не ведуть. Позивач наполягає на розірванні шлюбу із відповідачем, оскільки примирення подружжя є неможливим, а подальше перебування у шлюбі суперечить її інтересам. Крім того, судом надавався строк на примирення сторін, проте позитивного результату він не дав, сторони не примирилися, докази протилежного в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до статті 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За змістом положень частини другої статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (стаття

55 Сімейного кодексу України).

Частиною третьою статті 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

За правилом частини другої статті 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно із статтею 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З`ясувавши дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи, що сторони не підтримують шлюбно-сімейні відносини, спільного господарства не ведуть, проживають окремо, суд дійшов висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає розірванню, оскільки існує формально, подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача.

Крім того, суд не має права примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків та можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України, тому позов підлягає задоволенню.

Згідно із статтями 114, 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, статтями 24, 55, 56, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, статтями 4, 5, 12, 13, 49, 76, 81, 89, 141, 142, 259, 263 - 265, 274, 279, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 21 серпня 2013 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), за актовим записом № 1043, - розірвати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення суду виготовлено 23 вересня 2024 року.

Суддя О.О. Хромова