СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3223/24
ун. № 759/7589/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Святошинського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Дванадцяти київська державна нотаріальна контора, Державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Кравченко Тетяна Вікторівна про зняття арешту зі спадкового майна,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2024 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Святошинського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Дванадцяти київська державна нотаріальна контора, Державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Кравченко Тетяна Вікторівна про зняття арешту зі спадкового майна.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Справа передана судді 16.04.2024 року.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно п. 1 ч. 1, та п. 4, п. 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, спосіб захисту права або інтересів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

У відповідності до ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У відповідності до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). При цьому, відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Звертаючись до суду з позовом про зняття арешту з майна, накладеного в межах виконавчого провадження, позивач свої вимоги заявив до Святошинського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та не пред`явив їх до особи, від прав та обов`язків яких залежить обсяг, зміна чи припинення її прав, тобто, в даному випадку відповідачем повинен бути стягувач, в інтересах якого накладено арешт і який у зв`язку з накладенням арешту набуває певні права щодо арештованого майна боржника.

Так в позовній заяві позивачами вказано, що постанова, на підставі якої було накладено арешт на майно боржника, була винесена в рамках виконавчого провадження по сплаті спадкодавцем аліментів ОСОБА_3 .

Таким чином, позивачу необхідно визначитись із складом осіб які мають брати участь у справі, їх процесуальним статусом.

У відповідності до положень ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу, що позивачі у поданому позові вказують, що понесли судові витрати у вигляді сплати судового збору у розмірі 1 211 грн. 20 коп. за подання позову на підставі Закону України «Про судовий збір».

П. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлює, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для встановлення судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік». Відповідно до ст. 7 зазначеного закону, з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривні.

Отже, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1211,20 грн.

До позовної заяви долучено квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки №94, з якої встановлено, що ОСОБА_2 здійснила платіж у розмірі 1211,20 грн. із призначенням платежу «… ОСОБА_2 ; Судовий збір».

Однак, суд звертає увагу на ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у відповідності до котрої, у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

З матеріалів справи встановлено, що судовий збір сплачений лише одним позивачем у відповідності до ставки, встановленої статтею 4 Закону України «Про судовий збір». Інший позивач - ОСОБА_1 судовий збір не сплатила.

Відтак, суду має бути наданий доказ сплати ОСОБА_1 судового збору у розмірі 1 211 грн. 20 коп. або докази звільнення від такої сплати.

Також суд звертає увагу, що до матеріалів справи долучений витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, який датований 24.10.2022 року. На даний час вказаний витяг є застарілим.

Вказані недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Святошинського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Дванадцяти київська державна нотаріальна контора, Державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Кравченко Тетяна Вікторівна про зняття арешту зі спадкового майна - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення вказаних недоліків, який становить 10 (десять) днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О. Горбенко