У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , про скасування судового наказу, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області від 22.07.2024 року у справі № 308/9816/24 за заявою Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення,

В С Т А Н О В И В:

23 вересня 2024 ОСОБА_1 звернувся в суд із заявою про скасування судового наказу, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області від 22.07.2024 року у справі № 308/9816/24 за заявою Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення.

В обґрунтування заяви посилається на те, що судовий наказ отримав 13.09.2024 у 17 відділенні АТ «Укрпошта». З судовим наказом не погоджується, оскільки існує спір про право, яке повинно встановитися в загальному позовному провадженню. Боржник зазначає, що оскільки отримує пенсію по інвалідності 2725 грн, то сплатити судовий збір не може, тому що 90 грн. на день не хватає на життя.

Розглянувши вказану заяву про скасування судового наказу та дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

22.07.2024 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» суму заборгованості за надані послуги з розподілу природного газу в розмірі 13014, 40 грн.

Частиною 1 ст.160 ЦПК України визначено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Частиною 3 ст.170 ЦПК України визначено вимоги до заяви про скасування судового наказу. Разом з тим, як вбачається з поданої заяви, боржником не дотримано всіх вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Згідно з ч. 2 ст. 8 вказаного закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

До матеріалів заяви додано довідку Головного управління ПФ України в Закарпатській області від 18.09.2024, згідно з якої ОСОБА_1 отримує пенсію по інвалідності та з жовтня 2023 по вересень 2024 отримав пенсію у сумі 31675 грн. Таким чином 5% від суми 31675 становить 1583,80 грн.

Згідно з вимогами п. 4-2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду заяви про скасування судового наказу 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09 листопада 2023 року № 3460-IX, з 1 січня 2024 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 гривні.

Таким чином, при поданні до суду заяви, про скасування судового наказу боржнику слід сплатити судовий збір у розмірі 151,40 грн.

Також, згідно зі п. 9 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

З доданої суду довідки Головного управління ПФ України в Закарпатській області від 18.09.2024 та інших доданих документів суду не надано відомостей про наявність пільг по сплаті судового збору на підставі п. 9 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Обставини, зазначені боржником у заяві про звільнення від сплати судового збору, та надані у їх підтвердження докази, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю його скрутний майновий стан, тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про скасування судового наказу слід відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 170 ЦПК України, передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються:1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У заяві про скасування судового наказу, боржником зазначено, що судовий наказ отримано 13.09.2024 у 17 відділенні АТ «Укрпошта», про те на підтвердження цього боржником не подано жодних доказів.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

З огляду на викладене вище, суд приходить висновку, що заяву боржника про скасування судового наказу слід повернути без розгляду.

Керуючись ст. ст. 170, 171 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву боржника ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області від 22.07.2024 року у справі № 308/9816/24 за заявою Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення - повернути без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда