24.09.2024 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/127/24
Провадження № 2/533/82/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

24 вересня 2024 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді Козир В.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Заворотної К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої працівником під час виконання трудових обов`язків,

УСТАНОВИВ:

12 лютого 2024 року представниця позивачки ОСОБА_1 адвокат Олійник Лілія Михайлівна звернулася ввід імені та в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Козельщинського районного суду Полтавської області зі позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої працівником під час виконання трудових обов`язків, у якій просила суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки завдану ним під час виконання трудових обов`язків матеріальну шкоду у розмірі 142 000 грн.

Ухвалою суду від 19 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 26 березня 2024 року (а.с. 28-31).

13 березня 2024 року представницею відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Юрченко Аліною Валентинівною подано до суду відзив на позовну заяву (36-47).

26 березня 2024 року від представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Олійник Лілії Михайлівни надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з її участю в іншому судовому процесі (а.с. 50-51).

Протокольною ухвалою суду від 26.03.2024 клопотання представниці позивачки було задоволено, розгляд справи відкладено на 29 квітня 2024 року (а.с. 54).

03 квітня 2024 року від представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Олійник Лілії Михайлівни надійшло клопотання про участь у всіх судових засіданнях у режимі відеоконференції (а.с. 56-57).

Ухвалою суду від 04.04.2024 заяву представниці позивачки про участь у судовому засіданні у режимі ВКЗ задоволено, постановлено здійснювати судовий розгляд справи за участю представника позивачки адвоката Олійник Л.М. у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представниці (а.с. 60-61).

10 квітня 2024 року через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від представниці позивачки адвоката Олійник Л.М. про зупинення провадження у справі до розгляду справи № 440/268/22 Другим апеляційним адміністративним судом (а.с. 66-67).

Ухвалою суду від 29 квітня 2024 року зупинено провадження у справі № 533/127/24 до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі № 440/268/22.(а.с.83-85).

Ухвалою суду від 19 червня 2024 року поновлено провадження у справі, судове засідання призначено на 15 серпня 2024 року (а.с.96).

15 серпня 2024 року від представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Олійник Лілії Михайлівни надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з її участю в іншому судовому процесі (а.с. 105).

Протокольною ухвалою суду від 15.08.2024 у зв`язку з неявкою сторін по справі розгляд справи відкладено на 24 вересня 2024 року на 11 годину 00 хвилин.

У судове засідання 24 вересня 2024 року позивачка ОСОБА_1 та її представниця повторно не з`явилися, належним чином були повідомлені про місце, дату та час судового засідання (а.с. 97, 102, 109, 113). Разом з тим, 24 вересня 2024 року об 11 годині 03 хвилини від представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Олійник Лілії Михайлівни надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з її участю в іншому судовому процесі. Клопотання представниця позивачки обґрунтувала тим, що вона буде приймати участь у цей самий день у судовому засіданні в Полтавському апеляційному судді о 14 годині 00 хвилин (а.с. 105).

Представниця відповідача - адвокат Юрченко А.В. через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без участі відповідача та його представника, а також прохала суд вирішити питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачки та її представниці (а.с. 114).

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи питання щодо подальшого руху справи та її розгляду суд дійшов таких висновків.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до пункту 1 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку.

Згідно з ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно зі частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача у судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Саме такі правові висновки зробив Верховний Суд у постанові від 07.12.2020 у справі справа № 686/31597/19.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21), від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц.

У даній справі суд встановив, що позивачка та представниці позивачки не з`явилися у судові засідання щонайменше двічі 15.08.2024 та 24.09.2024.

Про дату та час судових засідань 15.08.2024, 24.09.2024 позивачка та представниця позивачки були належним чином повідомлені, про що свідчать матеріали справи, а саме: довідки про доставку електронного листа (повістки, ухвали) до електронного кабінету представниці та рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення позивачці.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача та/або його представника і у випадку повторної неявки позивача/представника, якщо від них не надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у такому випадку має лише належне повідомлення позивача (представника позивача) про день та час розгляду справи, повторність неявки у судове засідання та неподання ними заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Також у справі № 344/5570/17 (постанова від 31.03.2023) Верховний Суд при застосуванні норм права дійшов таких висновків:

«умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Позивач має бути належно і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судових засідань, в які він не з`явився.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Відтак, правила частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.»

У постанові Верховного Суду від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19) також зроблено висновки про те, що процесуальний закон не вимагає врахування судом поважності причин повторної неявки позивача в судове засідання під час вирішення питання про залишення позову без розгляду. Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

З цих підстав суд не аналізує причини неявки у судові засідання позивачки та її представниці.

Проте звертає увагу на те, що останнє судове засідання 24.09.2024 було призначено на 11.00 годину. За клопотанням представниці позивачки на підставі ухвали суду від 04.04.2024 судовий розгляд справи за участю представниці позивачки мав би здійснюватися у режимі ВКЗ поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представниці за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТ. Судове засідання у Полтавському апеляційному суді по справі № 537/5325/23, у якому мала б брати участь адвокат Олійник Л.М., призначено на 14.00 годину 24.09.2024. Тобто участь адвоката Олійник Л.М. у судовому засіданні суду апеляційної інстанції, що призначено на 14.00 годину, жодним чином не перешкоджало участі адвокатки у судовому засіданні у режимі ВКЗ у даній справі.

Отже, оскільки позивачка та її представниця, належним чином повідомленні про день та час розгляду справи у суді, двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, незалежно від причин їх неявки, не подавши заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вбачає законні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись ст. 12, 13, ч. 5 ст. 223, 128, 211, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 263-265, 353 ЦПК України, наведеними по тексту ухвали правовими позиціями ВС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої працівником під час виконання трудових обов`язків, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 24.09.2024.

Суддя В.П. Козир