Справа № 344/3537/24
Провадження № 2/344/1795/24
УХВАЛА

09 квітня 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої Кіндратишин Л.Р.,

за участю:секретаря судового засідання Литвин Х.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

27.02.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 , у якому просить : залишити у його особистій власності двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 ; транспортний засіб SUZUKI SX-4, д.н.з. НОМЕР_1 ; 70 % виділеного в натурі житлового будинку №98 та 70 % земельної ділянки ( кадастровий номер :25:010:0168) по АДРЕСА_2 ; залишити у особистій власності ОСОБА_2 30 %, виділеного в натурі житлового будинку АДРЕСА_3 та 70 % земельної ділянки ( кадастровий номер :25:010:0168) по АДРЕСА_2 ); транспортний засіб Reno Clio, д.н.з. НОМЕР_2 ; судові витрати покласти на відповідача.

29.02.2024 - позовну заяву прийнято до розгляду.

22.03.2024 від відповідача надійшов відзив на позов та зустрічний позов, у якому просить : визнати спільною сумісної власністю подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 : будинок з господарськими будівлями та спорудами, земельну ділянку, загальною площею 0,1058 га, кадастровий номер :25:010:0168, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами; що по АДРЕСА_2 ; транспортний засіб SUZUKI SX-4, д.н.з. НОМЕР_1 ; кошти витрачені на реконструкцію двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; земельну ділянку, кадастровий номер ::01:001:0586, площею 0,1197 г, яка знаходиться по АДРЕСА_4 .

В порядку поділу майна подружжя : стягнути з ОСОБА_1 в її користь компенсацію - 70 % вартості автомобіля SUZUKI SX-4, д.н.з. НОМЕР_1 ; визнати за нею право власності на частину будинок з господарськими будівлями та спорудами, земельну ділянку, загальною площею 0,1058 га, кадастровий номер :25:010:0168, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами; що по АДРЕСА_2 ; стягнути в її користь частину кошів витрачених на реконструкцію ( покращення умов) квартири АДРЕСА_1 ; визнати за нею частину земельної ділянки кадастровий номер : :01:001:0586, площею 0,1197 г, яка знаходиться по АДРЕСА_4 ; стягнути з ОСОБА_1 понесені судові витрати.

Разом з тим, ОСОБА_2 подано заяву про відстрочення сплати судового збору до визначення будівельно-технічної, земельно-технічної та автотоварознавчої експертиз дійсної ціни позову, так як визначити повну ціну до проведення таких експертиз ОСОБА_2 немає можливості.

02.04.2024- від позивача надійшла відповідь на відзив;

08.04.2024- від позивача надійшло заперечення;

У підготовчому засіданні відповідач та її представник адвокат Гринів Я.В. просили прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним. Відстрочити повну сплату судового збору до визначення будівельно-технічної, земельно-технічної та авто товарознавчої експертиз дійсної ціни позову.

Представник позивача адвокат Білан А. просив залишити зустрічний позов без руху, так як ст. 136 ЦПК України, передбачені конкретні випадки для відстрочення судового збору. Разом з тим, просив врахувати, що стороною позивача сплачено судовий збір у максимальному розмірі.

Вислухавши думку сторін, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Пунктом 3 частини 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Частина 4 ст. 177 ЦПК України зобов`язує позивача додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_2 не зазначено ціну зустрічного позову, та як наслідок не сплачено суму судового збору.

Як вбачається з прохальної частини зустрічної позовної заяви, заявлено вимоги майнового характеру, розмір яких має визначатися дійсною вартість спірного майна.

Обгрунтовуючи заяву про відстрочення сплати судового збору, стороною відповідача за первісним позовом зазначено, що без проведення судової експертизи відсутня можливість встановити точну ціну позову, а отже неможливо визначити точну суму судового збору, яка підлягає доплаті.

Разом з тим, не надано доказів неможливості подати до суду висновок експерта, складений на замовлення для визначення ціни позову.

Згідно з п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, абз. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» ,якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У відповідності до ч. 4 ст. 134 ЦПК України суд може попередньо визначити суму судових витрат (крім витрат на професійну правничу допомогу), пов`язаних з розглядом справи або певною процесуальною дією. Така попередньо визначена судом сума не обмежує суд при остаточному визначенні суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Тобто, ціну позову (орієнтовну ціну позову) повинен самостійно визначити позивач. Лише у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору визначає суд.

Згідно з пп.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140 грн.).

Оцінюючи заявлене позивачем за зустрічним позовом клопотання про відстрочення сплати судового збору, слід зазначити, що відповідно до ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У наведеній нормі закону відсутня як підстава для відстрочення сплати судового збору, така підстава як необхідність проведення судової експертизи для отримання інформації про вартість майна.

Ураховуючи вищевикладене, оцінивши повідомлені обставини та надані докази, суд вважає, що наведені позивачем за зустрічним позовом у клопотанні обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

За таких обставин суд не знаходить законних підстав для відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим в задоволенні відповідного клопотання відмовляє.

Суд зазначає, що визначення ціни позову є прерогативою та обов`язком саме позивача у справі. Суд же повинен перевірити дійсну вартість майна, що є предметом спору, та вирішити питання про стягнення недоплаченого або повернення переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, визначеної попередньо позивачем.

Оскільки зустрічна позовна та інші документи не містять об`єктивної інформації про вартість спірного майна (орієнтовну ціну позову), суд позбавлений можливості визначити ціну позову та, відповідно, точний розмір судового збору за розгляд позовної вимоги про визнання майна спільним та його розподіл, відтак таке є обов`язком позивача.

Таким чином, суд керуючись ч. 4 ст. 134 та ч. ч. 2 ст. 176 ЦПК попередньо визначає суму судового збору, яку має сплатити позивач за зустрічним позовом за заявлені нею вимоги , на рівні максимального судового збору за вимоги майнового характеру, тобто 15 140 грн.

Крім того, позивач з зустрічним позовом повинна визначитися з ціною позову, оскільки відомості про ціну позову є обов`язковою складовою позовної заяви відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відтак, стороні позивача за зустрічним позовом слід надати до суду оригінал платіжного документа про оплату судового збору у розмірі 15 140 ( п`ятнадцять тисяч сто сорок ) грн. за реквізитами Івано-Франківського міського суду, а саме: Отримувач коштів ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ Ів.-Фр./ 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37951998; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувачаUA0009612; Код класифікації доходів бюджету 22030101; або ж клопотання з належними, достатніми доказами, які б відповідали вимогам ст. 136 ЦПК України.

Також, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Разом з тим, позивачем не чітко сформульовано зміст позовних вимог, а саме не визначено зміст позовних вимог щодо відповідача, що стосується стягнення коштів, витрачених на проведення реконструкції квартири АДРЕСА_1 , без зазначення будь-якої суми. Вимоги повинні бути конкретні, зрозумілі і такі, щоб на випадок їх задоволення, вони підлягали виконанню.

З врахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху та зобов`язати позивача усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду протягом десяти днів з дня отримання ухвали шляхом, та зазначити ціну позову.

За правилами визначеними ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву (клопотання про збільшення розміру позовних вимог) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви (клопотання) без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 49, 134, 175, 176, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя- залишити без руху.

Надати позивачу за зустрічним позовом десятиденний строк з дня отримання ухвали для виправлення вказаного недоліку.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, зустрічна позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя

Івано-Франківського міського суду Кіндратишин Л.Р.