Справа № 706/805/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2024 року Христинівський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Орендарчука М.П.

за участю секретаря Пізняк Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Христинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Задояний Юрій Вікторович, до Христинівської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач через свого представника адвоката Задояного Ю.В. звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить встановити факт, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Розсішках Уманського району Черкаської області та визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Розсішках Уманського району Черкаської області.

Обгрунтовуючи свої вимоги, вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Розсішках Христинівського району Черкаської області помер батько позивача ОСОБА_2 . Однак при підготовці документів для оформлення спадщини після смерті батька виявилося, що існують розбіжності в актовому записі про смерть батька позивача та позивача, тому позивач не може підтвердити, що є сином померлого. Позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Миколаєві і у свідоцтві про його народження їх спільне з батьком прізвище зазначено російською мовою як « ОСОБА_3 ». У паспорті померлого батька прізвище українською мовою було зазначено « ОСОБА_3 », таке саме прізвище вказано у свідоцтві про смерть батька. Однак при отриманні паспорта громадянина України у 2012 році прізвище заявника було перекладено на українську мову і записане як « ОСОБА_4 ». Через ці розбіжності в написанні прізвища заявника та його померлого батька виникла необхідність у встановленні факту родинних відносин. Різниця у написанні прізвища батька та сина в одній літері могла виникнути внаслідок помилки при перекладі з російської мови на українську. Встановлення вказаного факту необхідно заявнику з метою доведення факту родинних відносин між ним та його батьком, оскільки в інший спосіб це зробити неможливо. Міняти ж всі документи з метою усунення розбіжності у своєму прізвищі та прізвищі свого батька заявник не готовий. Після смерті батька позивача ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої, зокрема, входить житловий будинок. Батько позивача на випадок своєї смерті будь яких розпоряджень щодо свого майна не зробив. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька, однак нотаріус відмовила, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та роз`яснила право на звернення до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті свого батька. Відповідно до довідки, виданої старостою Розсішківського старостинського округу Христинівської МТГ №117/09/04/10 від 18.06.2024 р. про те, що власником житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 являється ОСОБА_2 . В будинку ніхто не зареєстрований. Земельна ділянка загальною площею 0,3350 га, 02500 га цільове призначення для будівництва та обслуговування житлових будівель і споруд приватизована, 0,085 га для ведення особистого селянського господарства не приватизована. Заборона на будинок та земельну ділянку відсутня. Строк для прийняття спадщини позивачем пропущено через хворобу COVID-19 та потім через збройну агресію рф на території України. Позивач ОСОБА_1 був мобілізований до лав Збройних сил України, де перебуває і до цього часу. Перебуваючи на військовій службі та беручи участь в бойових діях він також не мав реальної можливості для подання заяви про прийняття спадщини.У зв`язку з чим був змушений звернутись до суду з даним позовом.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Задояний Ю.В. у судове засідання не з`явились, від представника позивача до суду надійшла заява в якій зазначив, що вони позов підтримують в повному обсязі та просять розглянути справу без їх участі.

Відповідач Христинівська міська рада в судове засідання не з`явилась, проте представник відповідача надав суду заяву в якій вказав, що позовні вимоги визнає, та просить справу розглядати у його відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Розсішках Христинівського району Черкаської області батько позивача ОСОБА_2 помер. Обставина смерті підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , копія якого наявна у матеріалах справи.

Після смерті батька позивача ОСОБА_2 відкрилась спадщина.

Однак при підготовці документів для оформлення спадщини після смерті батька виявилося, що існують розбіжності в актовому записі про смерть батька позивача та позивача, тому позивач не може підтвердити, що є сином померлого.

Позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Миколаєві і у свідоцтві про його народження їх спільне з батьком прізвище зазначено російською мовою як « ОСОБА_3 ».

У паспорті померлого батька прізвище українською мовою було зазначено « ОСОБА_3 », таке саме прізвище вказано у свідоцтві про смерть батька.

Однак при отриманні паспорта громадянина України у 2012 році прізвище заявника було перекладено на українську мову і записане як « ОСОБА_4 ».

Через ці розбіжності в написанні прізвища заявника та його померлого батька виникла необхідність у встановленні факту родинних відносин.

Різниця у написанні прізвища батька позивача могла виникнути внаслідок помилки при отриманні паспорта громадянина України, а саме, при перекладі з російської мови на українську.

Відповідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

П. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорт.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд може встановлювати факти, що породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або виникнення особистих чи майнових прав громадян.

Також, згідно п. 12 вищевказаної Постанови, при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст. 273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Встановлення вказаного факту необхідно заявнику з метою доведення факту родинних відносин між ним та його батьком, оскільки в інший спосіб це зробити неможливо.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що заява про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та підтверджена належними та допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом також встановлено, що після смерті батька позивача ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої, зокрема, входить житловий будинок.

ОСОБА_2 на випадок своєї смерті будь яких розпоряджень не зробив.

Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька, однак нотаріус відмовила, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та роз`яснила право на звернення до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті свого батька.

Відповідно до довідки, виданої старостою Розсішківського старостинського округу Христинівської МТГ №117/09/04/10 від 18.06.2024 р. про те, що власником житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 являється ОСОБА_2 . В будинку ніхто не зареєстрований. Земельна ділянка загальною площею 0,3350 га, 02500 га цільове призначення для будівництва та обслуговування житлових будівель і споруд приватизована, 0,085 га для ведення особистого селянського господарства не приватизована. Заборона на будинок та земельну ділянку відсутня.

Строк для прийняття спадщини позивачем пропущено через хворобу COVID-19 та потім через збройну агресію рф на території України. Позивач ОСОБА_1 був мобілізований до лав Збройних сил України, де перебуває і до цього часу. Перебуваючи на військовій службі та беручи участь в бойових діях він також не мав реальної можливості для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008року №7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась. Позивач являється спадкоємцем за законом. Інших спадкоємців, ні за законом, ні за заповітом немає.

Оскільки позивач ОСОБА_1 пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, він вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Аналізуючи зібрані та досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 , являючись спадкоємцем за законом після смерті батька ОСОБА_2 , пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому слід визначити йому додатковий строк в три місяці, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 293, 315 ЦПК України, ст. ст.1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), представник позивача адвокат Задояний Юрій Вікторович (вул. Садова, 15, м. Христинівка, Уманський район, Черкаська область, 20001), до Христинівської міської ради (вул. Соборна, 30, м. Христинівка,Уманський район, Черкаська область, 20001, ) про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Розсішках Христинівського району Черкаської області.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Розсішках Христинівського району Черкаської області.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області через Христинівський районний суд шляхом подачі в 30-денний строк з дня складання судового рішення апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М.П. Орендарчук