Справа № 283/262/24
Провадження №2/283/268/2024
У Х В А Л А

25 січня 2024 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Хомич В.М., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , до Малинської державної нотаріальної контори Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа на стороні відповідача ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зняття арешту з майна,

в с т а н о в и в:

23.01.2024 позивачі звернулися до суду із зазначеною позовною заявою до відповідача про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зняття арешту з майна.

Ознайомившись із позовною заявою та документами, доданими до неї, вважаю, що позов слід залишити без руху з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (частина перша статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Позивачами в позовній заяві відповідачем зазначено Малинську державну нотаріальну контору Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), однак, Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на тому, що відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанови від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18, від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16, від 07 квітня 2021 року у справі № 174/474/17).

Крім того у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі №905/386/18 (провадження №12-85гс19) зроблено правовий висновок про те, що орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (пункт 41), від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (пункт 49), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.4), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (пункт 38), від 13 березня 2019 року у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27 березня 2019 року у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63), від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (пункт 71)).

З огляду на викладене вище суд пропонує позивачам визначитись щодо належного відповідача по справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, вказані недоліки позовної заяви перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, а тому позовна заява підлягає залишенню без руху.

З урахуванням викладеного, керуючисьстаттями 177, 185, 258-261 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , до Малинської державної нотаріальної контори Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа на стороні відповідача ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні майном шляхом зняття арешту з майна - залишити без руху.

Встановити позивачам строк для усунення недоліків упродовж 5 днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачам.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Хомич