ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8741/24 Справа № 202/3529/24 Суддя у 1-й інстанції - Мачуський О. М. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Халаджи О. В.

суддів: Космачевської Т.В., Максюти Ж.І.,

секретар Піменова М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 липня 2024 року про виправлення описки у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про виділення частки домоволодіння та земельної ділянки в натурі, визнання права особистої власності на це майно, припинення права спільної часткової власності (суддя першої інстанції Мачуський О.М. ),

В С Т А Н О В И В:

У березні 2024 року ОСОБА_3 звернулась до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 про виділення частки домоволодіння та земельної ділянки в натурі, визнання права особистої власності на це майно, припинення права спільної часткової власності.

До вказаного позову позивачкою було додане клопотання про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертиз.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2024 року клопотання ОСОБА_3 про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи - задоволено.

Призначено у цивільній справі № 202/3529/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про виділення частки домоволодіння та земельної ділянки в натурі, визнання права особистої приватної власності на це майно, припинення права спільної часткової власності, судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

19 липня 2024 року від директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Розумного С.М. через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про внесення змін в ухвалу про призначення судової експертизи від 30.05.2024 року.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 липня 2024 року клопотання директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Розумного С.М. - задоволено.

Виправлено описку, допущену в ухвалі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2024 року, постановленій по цивільній справі № 202/3529/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про виділення частки домоволодіння та земельної ділянки в натурі, визнання права особистої приватної власності на це майно, припинення права спільної часткової власності.

В мотивувальній та резолютивній частині ухвали зазначено вірно «…судову комплексну оціночно-будівельну, будівельно-технічну та оціночно-земельну експертизу …», замість зазначеного «…судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу...».

Із вказаною ухвалою суду не погодилась ОСОБА_1 , та через свого представника ОСОБА_2 , подала апеляційній скарги, в яких наголошує, що вона постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, судом першої інстанції не було належним чином досліджено матеріали справи.

Наголошує на тому, що судовий експерт, який звернувся із клопотанням про внесення змін до ухвали про призначення судової експертизи від 30 травня 2024 року - не є учасником справи.

На час звернення експерта до суду і розгляд його клопотання ухвала суду від 30 травня 2024 року про призначення судової експертизи 03 червня 2024 року оскаржена відповідачкою в апеляційному порядку, що виключає внесення до неї будь-яких змін судом першої інстанції.

ОСОБА_2 просив ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 липня 2024 року при виправлення описки скасувати і відмовити у задоволенні клопотання директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Розумного С.М.

Від ОСОБА_3 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вона зазначає, що оскаржувана ухвала постановлена з дотримання норм матеріального та процесуального права, доводи скарги зводяться до не згоди із вказаною ухвалою суду.

ОСОБА_3 просила оскаржувану ухвалу залишити без змін.

У судовому засіданні ОСОБА_2 доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що вона підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для подальшого розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Постановляючи ухвалу про виправлення описки, суд першої інстанції вважав за можливим задовольнити клопотання експерта та виправити описку в ухвалі про призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про винесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

Згідно положень ст.72 ЦПК України експерт є учасником цивільного процесу та має право, зокрема, заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом; для цілей проведення експертизи заявляти клопотання про опитування учасників справи та свідків; користуватися іншими правами, що надані Законом України «Про судову експертизу».

Пунктом 1 ч.1 ст.13 Закону України «Про судову експертизу» також визначено право експерта заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи.

Відповідно до п.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08 жовтня 1998 року, експерт має право відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

Згідно ч. ч. 4, 6 ст. 104 ЦПК України у разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій.

У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Положеннями статті 107 ЦПК України передбачено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Як вбачається, з листа ДніпроНДІСЕ 3989/09/14/13-24 від 09.07.2024 року, що перелік питань визначених в ухвалі суду про призначення експертизи, свідчить про те, що судом була постановлена ухвала про призначення комплексної оціночно-будівельної, будівельно-технічної та оціночно-земельної експертизи, а тому саме доводи апеляційної скарги ОСОБА_2

В даному випадку, колегія суддів вважає. що місцевим судом при виправленні описки порушено норми процесуального права, а саме ухвалою про виправлення описки, місцевий суд не вніс виправлення до ухвали, а фактично змінив її, призначивши іншу експертизу, що з урахуванням вищезазначеного не може вважатися виправленням описки.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає. що постановивши ухвалу 25 липня 2024 року про виправлення описки в ухвалі від 30 травня 2024 року, фактично не виправив описку, а призначив іншу експертизу, що у даному випадку є не припустимим.

Виходячи з наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувану ухвалу слід скасувати, через порушення судом процесуального права під час розгляду клопотання експерта. Тому ухвала суду підлягаю скасуванню з відмовою у виправленні описки.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 липня 2024 року про виправлення описки скасувати.

У клопотанні відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга на судове рішення подається безпосередньо до Касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: О.В. Халаджи

Т.В. Космачевська

Ж.І. Максюта

Повний текст судового рішення складено 26 вересня 2024 року.

Головуючий-суддя О. В. Халаджи