УХВАЛА

24 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 214/8223/19

провадження № 61-12368ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідачаПархоменка П. І., суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження

за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль», в інтересах якого діє адвокат Кучерява Світлана Олександрівна, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті за надані послуги з централізованого опалення, інфляційних втрат, 3% річних,

постановив ухвалу про наступне:

1. У листопаді 2019 року Акціонерне товариство «Криворізька теплоцентраль» (далі - АТ «Криворізька теплоцентраль», позивач) звернулося до суду з позовом, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за послуги з централізованого опалення в розмірі 41 545,56 грн, інфляційні витрати в розмірі 10 945,42 грн, 3% річних в розмірі 2687,63 грн., всього 55 178,61 грн.

2. Рішенням Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу від 08 березня 2024 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року, у задоволенні позову відмовлено.

3. 05 вересня 2024 року АТ «Криворізька теплоцентраль» подало касаційну скаргу на рішення суду апеляційної інстанції.

4. Верховний Суд вважає, що підстав для відкриття касаційного провадження немає.

5. В такому випадку Суд звертає увагу на те, що згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

6. Механізм реалізації права на судовий захист визначає законодавець виключно в законах України (пункт 14 частини першої статті 92 Конституції України).

7. Так само і стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплюючи право на справедливий суд, не містить гарантій щодо можливості касаційного оскарження всіх судових рішень.

8. Відсутність можливості оскарження рішення в касаційному порядку автоматично не створює порушення права на справедливий суд.

9. За чинним конституційним правопорядком апеляційний перегляд має здійснюватися щодо кожної справи, яку оскаржено в апеляційному порядку, а в частині касаційного оскарження рішення суду обсяг права на таке оскарження змінено з права касаційного оскарження всіх рішень, крім випадків, встановлених законом, на право касаційного оскарження судового рішення лише у визначених законом випадках (див., наприклад, рішення Конституційного Суду України від 21 липня 2021 року № 5-р(II)/2021).

10. Обґрунтування саме такого підходу в частині касаційного оскарження судового рішення міститься в Пояснювальній записці до проєкту Закону України про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя) (реєстр. № 3524), ухваленого як Закон № 1401, де зазначено, що «встановлення законом виняткових підстав для касаційного оскарження у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним, дасть змогу побудувати ефективну судову систему, що гарантуватиме особі право на остаточне та обов`язкове судове рішення».

11. В свою чергу згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

12. Конституційний Суд України у рішенні від 22 листопада 2023 року

№ 10-р(ІІ)/2023 визнав таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК. При цьому Конституційний Суд України звернув увагу, що зазначений припис має правомірну мету - додержання принципу остаточності судового рішення (res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності. Пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК містить домірні засоби законодавчого внормування процесуальних відносин щодо відкриття касаційного провадження.

13. У позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується (пункт 1 частини першої статті 176 ЦПК).

14. Ціна позову у даній справі становить 55 178,61 грн, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн х 250 = 757 000,00 грн, де 3 028,00 грн прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року).

15. Застосування передбаченого законодавством вартісного порогу для подання скарг до Верховного Суду є правомірною та обґрунтованою процесуальною вимогою, враховуючи саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості.

16. У касаційній скарзі представник позивача зазначає, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а справа становить значний суспільний інтерес та має виняткове значення для позивача. Зазначає, що суд апеляційної інстанції відступив від правого висновку Верховного Суду у питанні щодо правильного застосування норм права при розгляді справ про стягнення заборгованості за послугу з централізованого опалення за умови, що споживачі від'єдналися від мережі централізованого опалення із порушенням Порядку відключення окремих житлових будинків від мереж централізованого опалення та постачання гарячої води при відмові споживачів від централізованого теплопостачання від 22 листопада 2005 року № 4, затвердженого Наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства (далі - Порядок від 22 листопада 2005 року № 4).

17. Значний суспільний інтерес цієї справи, на думку позивача, полягає в тому, що вказана проблема має неабияке виняткове значення, зокрема, для громади м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, оскільки, у тому числі, в роботі АТ «Криворізька теплоцентраль» встановлюється все більше випадків, коли споживачі від`єднались від мережі централізованого опалення із порушенням Порядку від 22 листопада 2005 року № 4, і за відсутності встановленого законом пакету документів, підприємство цілком законно обліковує таких абонентів як повноцінних споживачів послуги з централізованого опалення.

18. Окрім цього, позивач зазначає, що ця справа має виняткове значення для нього оскільки, АТ «Криворізька теплоцентраль» падає послуги з постачання теплової енергії більшій частині м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, а саме в Саксаганському, Покровському, Довгинцівському, Інгулецькому та частині Тернівського районах міста (тобто у п'яти районах із семи існуючих). При цьому під час розгляду справ у місцевих судах про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення збільшується кількість випадків, за яких споживачі від'єднались від мереж централізованого опалення з порушенням законодавчо встановленого порядку, а Дніпровський апеляційний суд підтримує та фактично узаконює неправомірне самовільне відключення споживачів.

19. Верховний Суд, взявши до уваги предмет та ціну позову (див. пункт 14), вважає, що наведені представником позивача аргументи не свідчать про наявність підстав для перегляду у касаційному порядку судових рішень у цій справі.

20. Верховний Суд вже висловлював позицію щодо понять «фундаментальне значення», «значний суспільний інтерес» та «виняткове значення» (див., наприклад, ухвалу від 05 квітня 2021 року по справі № 420/8512/20).

Суд наголошував, що «фундаментальне значення» для справи, яка була у нього на розгляді, для формування єдиної правозастосовчої практики із зазначенням новітніх, проблемних, засадничих, раніше ґрунтовно не досліджуваних питань права, відповідь касаційного суду на які мала б надати нового, уніфікованого розуміння та застосування права як для сторін спору, так і для невизначеного, але широкого кола суб`єктів правовідносин скаржником не обґрунтовано.

Крім того, вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

Стосовно «виняткового значення» справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої «винятковості» може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником. Відтак, особа, яка подає касаційну скаргу має обґрунтувати наявність відповідних обставин у касаційній скарзі.

21. Позивачем не наведено належного обґрунтування щодо того, в чому полягає фундаментальне значення цієї справи для формування єдиної правозастосовчої практики із зазначенням новітніх, проблемних, засадничих, раніше ґрунтовано не досліджуваних питань права, відповідь касаційного суду на які мала б надати нового, уніфікованого розуміння та застосування права як для сторін спору, так і для невизначеного, але широкого кола суб`єктів правовідносин. Відсутніпідстави вважати, що розгляд саме цієї справи судом касаційної інстанції потрібен для забезпечення єдності правозастосовчої практики. Аргументи позивача щодо виняткового значення для нього справи та значного суспільного інтересу зводяться до незгоди з оцінкою судами першої й апеляційної інстанцій зібраних доказів і встановлених обставин.

22. Наявність інших судових справ за участі позивача не свідчить про існування питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики і, що справа становить суспільний інтерес та має виняткове значення для позивача.

23. Отже, випадків, за наявності яких судові рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягають касаційному оскарженню, у цій справі Верховним Судом не встановлено.

24. Позивач мав можливість навести аргументи та докази на користь позовних вимог в судах двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію щодо вирішення спору, а тому йому була забезпечена можливість реалізувати своє право на справедливий судовий розгляд.

25. Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню (пункт 1 частини другої статті 394 ЦПК).

26. Таким чином, вказане судове рішення ухвалене у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню (аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 19 червня 2024 року у справі № 718/4334/23).

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК, Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль», в інтересах якого діє адвокат Кучерява Світлана Олександрівна, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року у справі № 214/8223/19.

2. Копію ухвали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: П. І. Пархоменко

Д. А. Гудима

Є. В. Краснощоков