Справа № 366/1222/24
Провадження № 2/366/472/24
У Х В А Л А

Іменем України

24 вересня 2024 року смт Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Корчков А.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

24.04.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

29.04.2024 ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, перше судове засідання призначене на 05.06.2024.

05.06.2024 ухвалою суду, на підставі заяви відповідача, сторонам надано строк для примирення терміном на 3 (три) місяці до 05.09.2024, провадження у справі зупинено до закінчення строку для примирення. Судове засідання призначено на 05.09.2024.

05.09.2024 ухвалою суду провадження у справі поновлено. У зв`язку з неявкою сторін, розгляд справи призначено на 24.09.2024.

09.09.2024 відповідач звернувся із клопотанням про арешт майна, а саме квартири, яка перебуває у спільній сумісній власності подружжя, та яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач у судові засідання, призначені на 05.06.2024, 05.09.2024, 24.09.2024 не з`явилась, про розгляд справи повідомлена вчасно, належним чином, про причини неявки до суду не повідомила, із клопотаннями про розгляд справи без її участі та про відкладення розгляду справи не зверталась. Про час, дату та місце розгляду справи позивач повідомлялась шляхом направлення процесуальних документів та судових повісток на електронну адресу, яку вона зазначила у позові, та на яку просила скеровувати процесуальні документи та виклики: ІНФОРМАЦІЯ_1 . Належність повідомлення позивача про розгляд справи підтверджується довідками про доставку електронного документа /а.с.13, 20, 44/.

Крім того, відповідно до ч.7 ст.14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Судом встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду через підсистему «Електронний суд», таким чином, направлення позивачці документів у даній справі до електронного кабінету є належним її повідомленням про розгляд справи.

Відповідач, 09.09.2024, звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, позов визнав у повному обсязі, заперечив щодо стягнення з нього судового збору.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд також приймає до уваги позицію Верховного Суду, викладену у постанові по справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно якої, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що позивач, будучи належно повідомленою про дату та час розгляду справи, повторно не з`явилась у судове засідання, про причини неявки не повідомила, із заявою про розгляд справи без її участі до суду не зверталась, провадженням у її справі не цікавилась, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Підстави для відкладення розгляду справи відсутні, оскільки повторна неявка позивача в судове засідання є її волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав).

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З приводу клопотання відповідача ОСОБА_2 про арешт майна, а саме квартири, яка перебуває у спільній сумісній власності подружжя, та яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та яка спільною сумісною власністю подружжя, яке обґрунтоване тим, що існує ризик відчуження зазначеної квартири позивачем після розлучення, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Частиною 1 статтею 150 ЦПК України визначені види забезпечення позову, у тому числі і накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_2 у даному провадженні має статус відповідача, із позовом до суду щодо захисту своїх порушених чи оспорюваних прав та інтересів не звертався, беручи до уваги, що позовна заява, яка є предметом розгляду у даному провадженні залишається без розгляду, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про арешт майна відмовити.

Керуючись ст.ст.12, 13, ч. 1 ст. 44, ч. 3 ст. 131, п. 3 ч.1, ч. 2 ст. 257, ст.ст.260, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про арешт майна, а саме квартири, яка перебуває у спільній сумісній власності подружжя, та яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Анатолій КОРЧКОВ