Справа № 188/759/24
Провадження № 2/188/822/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року Суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Бурда П.О., вивчивши в смт Петропавлівка матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Лисичанської міської військової адміністрації Сєверодонецького району Луганської області, про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Лисичанської міської військової адміністрації Сєверодонецького району Луганської області (далі відповідач ) про визнання права власності.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя вважає, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, оскільки її подано з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач вказує у позові, що відповідно до п. 21 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору, бо звертається до суду у зв`язку з порушенням свого права приватної власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Однак, з цим не можна погодитися.

Відповідно до п. 21 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Отже, ця норма стосується розгляду справ в окремому провадженні, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Підставою для звернення до суду стала відмова державного реєстратора у державній реєстрації права власності позивача у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, у зв`язку із чим позивач обрав такий спосіб захисту, як звернення до суду із позовом про визнання права власності на квартиру, в державній реєстрації права власності на яку відмовлено державним реєстратором.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу позовної заяви майнового характеру позивач повинен сплатити 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Оскільки позивачем не вказана ціна позову, а судовий збір справляється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи із вартості на момент подання позову майна, право власності на яке вона просить суд визнати, сплатити судовий збір у вказаному розмірі та надати суду докази сплати судового збору. У разі неможливості визначення ціни позову, судовий збір має бути сплачений у розмірі, визначеному судом відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», згідно із якою у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 177 цього Кодексу, надасть суду підтверджуючий документ про сплату судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 вказаної статті).

Враховуючи необхідність усунення вказаних судом недоліків, суд вважає необхідним залишити позов без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лисичанської міської військової адміністрації Сєверодонецького району Луганської області про визнання права власності залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання документу, що підтверджує сплату позивачем судового збору в розмірі не меншому, ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто 1 211,20 гривень.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання копії ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремому від рішення суду оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя П. О. Бурда