Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1626/24
Провадження № 2/382/725/24
У Х В А Л А

23 вересня 2024 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/1626/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" (далі - ТОВ "ФК "ЄАПБ") звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості: за кредитним договором № 10881-09/2023 від 30.09.2023 в розмірі 28875 грн; за кредитним договором № 1063919 від 18.10.2023 в розмірі 27370 грн; за кредитним договором № 9570936 від 12.10.2023 в розмірі 16651 грн 23 коп.; за договором позики № 76261228 від 28.09.2023 в розмірі 41700 грн; за кредитним договором № 4022477 від 30.09.2023 в розмірі 47517 грн 93 коп.; за кредитним договором № 30897-09/2023 від 24.09.2023 в розмірі 31005 грн; за кредитним договором № 31937-09/2023 від 24.09.2023 в розмірі 29250 грн.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Позовна заява не містить викладу обставин якими позивач обґрунтовує свої вимоги, оскільки не зазначено яким чином позичальник отримував кредитні кошти (не міститься посилання на докази, якими обґрунтовується ця обставина), не зазначено в якому порядку та на яких умовах позичальник зобов`язувався повертати кредити (тіло, розмір процентів); - коли саме відповідач перестав здійснювати платежі (не виконувати свої зобов`язання належним чином); - за який період існує заборгованість за тілом кредитів (за які саме місяці та в якому розмірі); - посилання на докази надсилання та отримання боржником письмового повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові.

Посилання в позовній заяві на пункти, розділи договорів та на додані докази, тобто зазначення в яких доказах та пунктах містяться обставини, якими обґрунтовано позовні вимоги не є їх викладом в позовній заяві.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Разом із тим, позовна заява не містить обґрунтованих розрахунків сум, які заявлені до стягнення.

Відповідно до ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п. 5.26. ДСТУ 4163:2020 "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів" затвердженого наказом ДП "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" № 144 від 01.07.2020 р., відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Проте, додані до позовної заяви копії документів засвідчені за допомогою факсиміле.

Факсиміле з латині "facsimile" - зробити подібне. Фактично це печатка, кліше, що відтворює власноручний підпис, аналог останнього.

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Факсиміле - це печатка, за допомогою якої відтворюється підпис, який є копією підпису уповноваженої особи. Факсиміле від власноручного підпису відрізняється тим, що відсутня можливість стверджувати, що документ містить дійсну волю особи, чий підпис відтворено.

Частиною 3 ст. 207 Цивільного кодексу України передбачено, що використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Приймаючи до уваги те, що використання факсиміле при засвідченні копій документів не передбачено чинним законодавством, а випадок його застосування за письмовою згодою сторін у даному випадку не застосовується, а також враховуючи те, що факсиміле по своїй суті є копією графічного зображення підпису особи, суд не може вважати підпис ОСОБА_2 таким, що додані до позовної заяви копії документів засвідчені належним чином. Напис про прошиття та скріплення документів не свідчить про їх засвідчення у встановленому порядку.

За наявності зазначених недоліків позовної заяви, з урахуванням клопотання позивача про розгляд справи без його особистої участі, провадження у справі не може бути відкрито.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

При цьому, надання позивачу строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя? а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом приведення її у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів.

Керуючись, ст. ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський