Ширяївський районний суд Одеської області
24.09.2024 Справа №: 518/751/23 Провадження № 2-п/518/4/2024
УХВАЛА

ІмЕНЕм УкрАїни

24 вересня 2024 року

Ширяївський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді Тарасенка М.С.,

секретаря судового засідання Логвенюк О.М.,

розглянувши заяву представника відповідача - адвоката Хрипко М. Ю. про перегляд заочного рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 14 листопада 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ширяївського районного суду Одеської області перебувала цивільна справа №518/751/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Заочним рішенням Ширяївського районного суду Одеської області від 14 листопада 2023 року, з ОСОБА_2 стягнуто на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше як 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на місяць, починаючи з 08.05.2023 року і до досягнення дитиною повноліття тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Згідно ст. 430 ч. 1 п. 1 ЦПК України допустити негайне виконання судового рішення про стягнення з аліментів на утримання дитини у межах суми платежу за один місяць. З ОСОБА_2 стягнуто на користь держави судовий збір в розмірі 1073 гривень 60 копійок..

До Ширяївського районного суду Одеської області надійшла заява представника відповідача адвоката Хрипко М. Ю. про перегляд заочного рішення по вказаній цивільній справі. Також, просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, обгрунтовуючи тим, що з заочним рішенням Ширяївського районного суду Одеської області у даній справі він випадково дізнався тільки з реєстру судових рішень.

В обґрунтування заяви відповідач зазначає, що з таким рішенням відповідач не може погодитись, вважає його незаконним та необґрунтованим, оскільки його не було сповіщенно належним чином. Вказує, що обставини справи встановлені не в повному обсязі. Відповідач вважає, що рішенням суду було порушено вимоги, щодо прийняття заочного рішення, а саме не обізнаність відповідача про розгляд справи в суді, повістки він не отримував, іншим засобом зв`язку з ними не зв`язувалися. Також відповідач зазначає, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що дитина потребує на утримання саме такого великого розміру 1/4 частини від усіх видів доходу платника. Відповідач обмежений у можливості надавати допомогу у розмірі визначеному заочним рішенням суду і вважає його надмірним. Відповідач зазначає, що за таких обставин заочне рішення підлягає скасуванню.

Сторони, належно повідомлені про час і місце розгляду справи, в судове засідання не прибули, про причини неявки суд не повідомили.

Неявка сторін, у відповідності до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення суду, приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення, зважаючи на наступне.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що в заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - справа "Желтяков проти України" (п.42-43) Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

На підставі вищевикладеного, з врахуванням практики Європейського суду з прав людини щодо остаточності рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про перегляд заочного рішення, а значить заява підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст.4,12,13,76,258-261,287 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву представника відповідача - адвоката Хрипко М. Ю. про перегляд заочного рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 14 листопада 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в тридцяти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя М. Тарасенко