Справа № 214/7326/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Примакова Костянтина Олексійовича до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Кучман Ірина Іванівна, приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Кульбіда Євгеній Михайлович, про визнання правочинів недійсними, застосування реституції шляхом витребування майна у добросовісного набувача, відновлення становища, що існувало до порушення, визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Примаков К.О., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою 02.09.2024, в якій просить суд: визнати недійсною довіреність від 05.12.2014, посвідчену приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кучман І.І., зареєстровану в реєстрі за № 2557, видану ОСОБА_6 на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на представництво його інтересів; визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 16.12.2014 між ОСОБА_9 , який діяв за довіреністю від 05.12.2014 від імені ОСОБА_6 , з одного боку, та ОСОБА_3 з іншого, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кучман І.І., зареєстрований в реєстрі за № 2636; визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 16.12.2014 між ОСОБА_3 з одного боку, та ОСОБА_2 з іншого, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кульбідою Є.М. та зареєстрований в реєстрі за № 1657; витребувати від ОСОБА_2 як у добросовісного набувача, квартиру АДРЕСА_1 , та повернути її у власність ОСОБА_1 ; відновити становище, яке існувало до порушення, визнавши за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48,4 кв.м., житловою площею 31,6 кв.м., у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з відповіддю №798330 від 20.09.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, отриманою в порядку ч.8 ст.187 ЦПК України, відповідач ОСОБА_2 має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Судом встановлено, що в силу ч.1 ст.30 ЦПК України позовна заява підсудна Саксаганському районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за правилами виключної підсудності за місцезнаходженням нерухомого майна, з приводу якого виник спір. Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.п.2, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у справах про право власності на майно визначається дійсною вартістю такого майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Враховуючи, що предметом даного позову є нерухоме майно (квартира), ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартості такого майна станом на момент звернення до суду, про що також зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19. При цьому, позовна заява повинна містити ціну позову, визначену за оцінкою, проведеною сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності станом на момент звернення до суду.

Так, в порушення п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем при зверненні до суду ціну позову у позовній заяві хоча й зазначено за даними станом на 29.12.2020, однак вона визначена не вірно, оскільки до позову не долучено оцінку вартості спірної квартири, проведеної сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності станом на момент звернення до суду. Відтак, позивачеві слід зазначити ціну позову у відповідності до актуального висновку та надати суду такий висновок саме сертифікованого суб`єкта оціночної діяльності, що має істотне значення не тільки для визначення ціни позову, а й розміру судового збору, який підлягає сплаті;

- позивачем одночасно пред`явлено 5 самостійних вимог 3 немайнові щодо оспорювання правочинів, та 2 майнові застосування реституції та визнання права власності, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору за ставками, визначеними ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», однак судовий збір за жодну з вимог не сплачено. Відтак позивачеві слід сплатити судовий збір за пред`явлення майнових вимог в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 1 211 грн. 20 коп.), а також за кожну з 3-х немайнових по 1 211 грн. 20 коп., з наданням суду платіжного доручення (квитанції), оформленого у відповідності до вимог закону. Суд зауважує, що цивільне процесуальне законодавство не проводить розмежування позовних вимог на первинні та похідні позовні вимоги та презюмує, що кожна із заявлених вимог буде розглянута з дотриманням принципів пропорційності і верховенства права.

Посилання позивача на звільнення його від сплати судового збору на підставі п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» (за пред`явлення позову у справі про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням) суд вважає помилковими, оскільки хоча й у контексті виниклого спору лежать обставини, пов`язані із вчиненням злочину, однак вимоги заявлено не з приводу відшкодування збитків особами, яких визнано винними у вчиненні злочину, а до інших осіб в рамках зобов`язальних правовідносин, у тому числі у взаємозв`язку з вирішенням спадкового спору.

-за змістом мотивувальної частини позову, ОСОБА_1 оскаржує договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 29.12.2020 між ОСОБА_3 з одного боку, та ОСОБА_2 з іншого, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кульбідою Є.М. та зареєстрований в реєстрі за № 1657, в той час як у прохальній частині позову (абз.3) заявляє вимогу про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири між цими ж сторонами, однак укладеного 16.12.2014, у зв`язку з чим виявлені суперечності слід усунути;

-позивач пред`являє вимогу про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 . задля вирішення спадкового спору, однак на підтвердження наявності такого спору не надає постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, наявність/відсутність якої має істотне значення для встановлення дійсності спору про його спадкове право на спадкування майна після смерті ОСОБА_6 та доцільність застосування обраного ним способу захисту шляхом «визнання права власності на спадщину» саме в судовому порядку;

-обираючи спосіб захисту прав, позивач просить застосувати реституцію шляхом повернення спірної квартири у його власність, однак вимогу про це у прохальній частині позову (п.4) формулює без належного правового обґрунтування та врахування усіх фактичних обставин (зокрема, смерть першого власника спірної квартири ОСОБА_6 , не включення квартири до обсягу спадкової маси з огляду на її вибуття з володіння спадкодавця, можливість виникнення у позивача прав на спадкове майно у разі визнання правочинів недійсними тощо). Відтак, позивачеві слід прохальну частину позову відкоригувати з урахуванням усіх обставин та суті спірних правовідносин, а також того, що після смерті батька ОСОБА_6 позивач як його син успадкував майнове право вимагати застосування наслідків недійсності правочину у вигляді реституції, за правилами якої спірна квартира має бути повернута правонаступникові із відновленням запису про реєстрацію права власності за спадкодавцем;

-в позові відсутнє обґрунтування, яким саме чином ухвалення рішення у справі стосуватиметься прав та інтересів усіх заявлених у позові третіх осіб, кожної окремо, на чиїй стороні вони виступають (позивача чи відповідача), що слід уточнити;

-в позові відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав;

-позивач не надає попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс та які очікує понести у зв`язку з розглядом справи (п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України), у зв`язку із чим суд звертає увагу позивача, що за положеннями ст.ст.133, 134 ЦПК України, судові витрати складаються не тільки з судового збору, а й з витрат, пов`язаних з розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Окремо суд вважає за необхідне звернути увагу позивача та його представника на доцільності уточнення кола учасників справи та їх процесуального статусу, зважаючи на те, що предмет спору у даній справі стосується не тільки оспорювання дійсності правочинів, сторонами за якими є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (які, за змістом позову, безпосередньо порушують права ОСОБА_1 ), а й спадкування майна після смерті ОСОБА_6 , що визначає обов`язковість участі у справі інших його спадкоємців: сина ОСОБА_10 , дружини ОСОБА_6 (якщо дружина померла надати копію свідоцтва про смерть).

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати позивачеві/його представникові 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії цієї ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач/його представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

При цьому суд звертає увагу позивача/його представника на наявність у них права на подання заяви про продовження визначеного судом процесуального строку на усунення недоліків у випадку неможливості усуненням ними недоліків позовної заяви в межах цього строку. Процесуальний порядок подання такої заяви регламентовано ч.2 ст.127 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.4, 19, 175, 177, 185, 187, 258, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Примакова Костянтина Олексійовича до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Кучман Ірина Іванівна, приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Кульбіда Євгеній Михайлович, про визнання правочинів недійсними, застосування реституції шляхом витребування майна у добросовісного набувача, відновлення становища, що існувало до порушення, визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачеві/його представникові 10-денний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.175, ст.177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві та його представникові за адресою для листування, вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко