Справа № 438/889/21
Провадження 2/438/20/2024
УХВАЛА

20 вересня 2024 року Бориславський міський суд Львівської області

в складі: головуючого судді Слиша А.Т.,

за участі секретаря судових засідань Валькович Г.К.,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Бориславі заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кінаш Олени Анатоліївни про зміну предмету позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в :

у провадженні Бориславського міського суду Львівської області перебуває вищезазначена цивільна справа, яка була призначена до розгляду (відкладена) в підготовчому засіданні на 20 вересня 2024 року.

05 липня 2024 року через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про зміну предмету позовув порядку ч.3 ст.49 ЦПК України надійшла заява про зміну предмету позову про поділ майна подружжя в редакції від 05.07.2024 року, встановити строк подання додаткових доказів, та:

-визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 нежитлового приміщення заг.площею 66,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку будівельних матеріалів, конструктивних елементів та робіт, які були використані/здійснені в процесі будівництва житлового будинку АДРЕСА_1 ;

-стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 компенсацію 1/2 ринкової вартості житлового будинку АДРЕСА_1 , у разі неможливості, стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 компенсацію 1/2 частки вартості будівельних матеріалів, конструктивних елементів та робіт, які були використані/здійснені в процесі будівництва житлового будинку АДРЕСА_1 ;

- з дня отримання ОСОБА_1 від ОСОБА_3 компенсації 1/2 ринкової вартості житлового будинку АДРЕСА_1 , у разі неможливості, компенсації 1/2 частки будівельних матеріалів, конструктивних елементів та робіт, які були використані/здійснені в процесі будівництва житлового будинку АДРЕСА_1 , припинити право власності ОСОБА_1 на 1/2 частку будівельних матеріалів, конструктивних елементів та робіт, які були використані/здійснені в процесі будівництва житлового будинку АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку земельної ділянки для обслуговування житлового будинку, кадастровий номер :054:0051, заг.площею 0,091 га за адресою: АДРЕСА_1 ;

-стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 компенсацію 1/2 частки ринкової вартості земельної ділянки для обслуговування житлового будинку, кадастровий номер :054:0051, заг.площею 0,091 га за адресою: АДРЕСА_1 ;

- з дня отримання ОСОБА_1 від ОСОБА_3 компенсації 1/2 частки ринкової вартості земельної ділянки для обслуговування житлового будинку, кадастровий номер :054:0051, заг.площею 0,091 га за адресою: АДРЕСА_1 ;

- з дня отримання ОСОБА_1 від ОСОБА_3 компенсації 1/2 частки ринкової вартості земельної ділянки для обслуговування житлового будинку, кадастровий номер :054:0051, заг.площею 0,091 га за адресою: АДРЕСА_1 , припинити право власності ОСОБА_1 на 1/2 частки земельної ділянки для обслуговування житлового будинку, кадастровий номер :054:0051, заг.площею 0,091 га за адресою: АДРЕСА_1 ;

- у разі якщо суд вважатиме, що обрані способи захисту прав та законних інтересів позивачки ОСОБА_1 є неефективними, то на підставі положень частини 2 статті 5 ЦПК України визначити та застосувати відповідно до викладених у позові вимог інший спосіб захисту, який не суперечитиме закону.

28 серпня 2024 року на адресу суду надійшло заперечення представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Вілінської Галини Михайлівни про прийняття заяви про зміну предмета позову та позовної заяви ОСОБА_1 в редакції від 05 липня 2024 року до ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Зокрема, зазначила що вищезазначена заява є фактично позовною заявою не про зміну предмету позову, а в дійсності позовною заявою про одночасну зміну підстав та предмету позову від 19 травня 2022 року, прийнятої судом до розгляду згідно ухвали від 10 червня 2022 року, що є недопустимим відповідно до закону.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_2 просять задоволити заяву ОСОБА_1 від 05 липня 2024 року про зміну предмету позову.

Відповідач ОСОБА_3 та представник відповідача ОСОБА_4 заперечили щодо прийняття заяви про зміну предмета позову та позовної заяви ОСОБА_1 в редакції від 05 липня 2024 року, зіславшись на обставини викладені у запереченні від 28 серпня 2024 року.

Суд, заслухавши учасників справи, оглянувши матеріали справи в межах заявленого клопотання, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) вважає за необхідне скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач у рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви). Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

Доповнення позовних вимог новою вимогою та новими обставинами, по суті своїй є новим позовом.

Згідно ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше, ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача обмежено підготовчим засіданням.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у справі №922/404/19від 09.07.2020року, зроблено висновок, що позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову-це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. Згідно з п. 5 ч. 3ст. 175 ЦПК України в позовній заяві зазначаються обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З дотримання вказаних положень ст. 175 ЦПК України позивач має навести такі вимоги (предмет) або підстави позову в його обґрунтування, що виявлятиме зміну у конструкціях відповідних визначень без їх одночасного застосування.

Суд звертає увагу, що предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими; доповнення позовних вимог новими; вилучення деяких із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Предметом позову у позовній заяві є вимога позивача ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя У новій редакції позовної заяви від 05 липня 2024 року позивач, не змінюючи предмету позову, змінює лише варіанти поділу майна подружжя, при наявності вимоги про його поділ, відмінного від того, про який просив позивач, не може бути розцінена як вихід судом за межі позовних вимог, оскільки позовна вимога стосується поділу майна подружжя і вона є незмінною при будь-якому варіанті його поділу.

Суд приходить до переконання, що в поданій позивачем заяві про зміну предмета позову відсутня одночасна зміна предмету та підстави позову.

Заява про зміну предмету позову відповідає вимогам, встановленим ст. 175, 177 ЦПК України, не тягне за собою зміни підсудності, підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, містить докази направлення її відповідачу та третім особам, підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позивачам чи залишенні без розгляду не встановлено.

Враховуючи те, що інші (нові) вимоги, заявлені стороною позивача, пов`язані з первісними вимогами, а також те, що зміна предмету позову позовних вимог необхідна для захисту прав позивача, суд приймає до розгляду вказану заяву, подану в порядкуст.49 ЦПК України.

Відтак суд, розглянувши заяву про зміну предмету позову, вважає за можливе прийняти до провадження відповідну заяву позивача за позовом про зміну предмету позову та відкласти у зв`язку з цим підготовче судове засідання для подання відповідачем відзиву.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12,13, 49, 76, 77, 83, 84, 91,175, 197, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Прийняти до розгляду заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кінаш Олени Анатоліївни про зміну предмету позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя від 05 липня 2024 року.

У подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Проведення підготовчого судового засідання відкласти на 15 жовтня 2024 року на 11 год 30 хв.

Роз`яснити відповідачу , що він має право не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали надіслати суду відзив на заяву про зміну предмету позову, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 24 вересня 2024 року.

Головуючий: суддя Андрій СЛИШ