ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8605/24 Справа № 219/2016/22 Суддя у 1-й інстанції - Дубовик Р. Є. Суддя у 2-й інстанції - Остапенко В. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м.Кривий Ріг

справа № 219/2016/22

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Остапенко В.О.

суддів Бондар Я.М., Зубакової В.П.

сторони:

позивач ОСОБА_1

відповідач Приватне підприємство «Житловик»

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження, у порядку ч.13 ст. 7, ч.1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами, апеляційні скарги ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 14 червня 2024 року, яке ухвалено суддею Дубовиком Р.Є. у м. Дружківка Донецької області та повне судове рішення складено 21 червня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Приватного підприємства «Житловик» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що позивач по справі є власницею квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач з 01 січня 2021 року по 25 серпня 2021 року був управителем багатоквартирного будинку за вказаною адресою та здійснював його обслуговування.

Згідно з Актом про встановлення факту затоплення від 29 квітня 2021 року, складеним директором ПП «Житловик» в присутності та на підставі заяви позивача, власника квартири АДРЕСА_2 , виявлено, що в коридорі стеля обклеєна шпалерами - на стелі волога пляма площею 2,0 м2. За висновком вказаного акту затоплення відбулося через розгерметизацію швів.

Листом від 15 листопада 2021 року № 156, наданим на запит представника позивача, відповідач повідомив, зокрема, що в Акті від 29 квітня 2021 року йде мова про розгерметизацію швів в перекритті між квартирою 9 поверху та техповерхом конструкції даху.

Оскільки відповідач добровільно не усунув наслідків затоплення квартири, що належить позивачу та їх причини, що полягали, як встановлено сторонами, у розгерметизації швів в перекритті конструкції даху, позивач (замовник), з метою проведення ремонтних робіт для усунення подальшої можливості залиття належної їй квартири, уклала з ФОП ОСОБА_3 (виконавець) договір про надання послуг з аварійного ремонту покрівлі над квартирою АДРЕСА_2 від 07 травня 2021 року.

Згідно з актом приймання-здачі виконаних робіт від 07 травня 2021 року послуги з аварійного ремонту покрівлі над квартирою АДРЕСА_2 , виконані якісно і в повному обсязі. До переліку виконаних робіт входить, серед іншого, ґрунтування бітумно-каучуковою мастикою та наплавлення руберойду, заміна системи водостічної каналізації (чавун на пластик), а також підготовчі та прибиральні роботи. Вартість робіт склала 7 500 грн. Згідно з п.2.3 Договору виконавець надає послуги за адресою: АДРЕСА_1 . За змістом Договору вартість послуг складає 7 500 грн, які замовник оплачує в готівковій формі після отримання від виконавця по закінченню акту виконаних робіт.

Оскільки залиття приміщення квартири позивача сталося саме через розгерметизацію швів конструкції даху, обов`язок обслуговування та ремонту якого покладено на відповідача, який неналежно виконував свої обов`язки щодо обслуговування та ремонту даху будинку, позивач вважає, що завдані їй збитки підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача з підстав, передбачених ст.1166 ЦК України, адже вони виникли внаслідок протиправної поведінки відповідача та між цими збитками (у вигляді витрат позивачки на ремонт покрівлі) і поведінкою відповідача, який неналежно здійснював утримання будинку, де розташована квартира позивачки, існує прямий причинний зв`язок.

Крім того позивач вказує, що внаслідок затоплення належної їй квартири, через неналежне виконання відповідачем своїх обов`язків, їй спричинено моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, заподіяних їй внаслідок пошкодження її майна, а також вимушених змін у її життєвих стосунках, витрат часу та зусиль, необхідних для відновлення попереднього стану квартири. З урахуванням наведених вище обставин позивачка оцінює спричинену їй моральну шкоду у 10 000 грн.

На підставі наведеного вище позивач просила суд стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування майнової шкоди в розмірі 7 500 грн та моральну шкоду в розмірі 10 000 грн.

Рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 14 червня 2024 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі представник позивача просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права та невідповідність висновків суду обставинам справи.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позовні вимоги ґрунтувались на бездіяльності відповідача що виразилось у неналежному виконанні відповідачем обов`язку з обслуговування та ремонту даху будинку, в якому знаходиться квартира позивача. Відтак, в даному випадку суд мав встановити причинно-наслідковий зв`язок не між неправомірними діями та шкодою (адже це не є підставою позову), а між бездіяльністю відповідача щодо неналежного виконання відповідачем обов`язку з обслуговування та ремонту даху будинку та можливості внаслідок цього залиття квартири позивачки (яка знаходиться на останньому поверсі будинку). Проте вказаних обставин суд першої інстанції в порушення ст.263 ЦПК України належним чином не дослідив.

Оскільки залиття приміщення квартири позивачки сталося саме через розгерметизацію швів конструкції даху, обов`язок обслуговування та ремонту якого покладено на відповідача, який неналежно виконував свої обов`язки щодо обслуговування та ремонту даху будинку, позивач вважає, що завдані позивачці збитки підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача з підстав, передбачених ст.1166 ЦК України, адже вони виникли внаслідок протиправної поведінки відповідача та між цими збитками (у вигляді витрат позивачки на ремонт покрівлі) і поведінкою відповідача, який неналежно здійснював утримання будинку, де розташована квартира позивачки, існує прямий причинний зв`язок.

Апелянт зауважає на тому, що надані позивачем документи є належними доказами на підтвердження заявлених вимог та мали бути враховані судом при ухваленні рішення. Безпідставним є посилання суду на те, що надані позивачкою Акт від 29 квітня 2021 року та лист № 156 від 15 листопада 2021 року не стосуються періоду та часу залиття квартири. Суд не зазначив, з яких міркувань він дійшов такого висновку. Між тим, в акті про встановлення факту затоплення вказана конкретна дата події 29 квітня 2021 року, а в листі № 156 від 15 листопада 2021 року конкретизовано інформацію, зазначену у вказаному акті. При цьому як акт про встановлення факту затоплення так і лист № 156 від 15 листлпада 2021 року складені самим відповідачем.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, оскільки ціна позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, за наявними матеріалами справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 27 листопада 2002 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 26 грудня 2019 року, відповідно, належить по 1/2 частини квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.4,5).

Згідно листа № 01-33/1421/0/2-22 від 08 серпня 2022 року Бахмутська міська рада повідомила, що у багатоквартирному будинку АДРЕСА_3 створене об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Леваневського 16 2021» (далі ОСББ ), державна реєстрація юридичної особи відбулась 26 серпня 2021 року. Головою правління ОСББ обраний ОСОБА_4 . Діяльність об`єднання та обслуговування будинку за даною адресою забезпечується виконавчим директором ОСОБА_5 .

У період з 01 січня 2021 року по 25 серпня 2021 року обслуговування зазначеного багатоквартирного будинку здійснювалось через управителя приватне підприємство «Житловик», в особі директора ОСОБА_6 згідно з договором про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 01 липня 2019 року (а.с.11).

29 квітня 2021 року директором ПП «Житловик» Чернишовою В.Ю., в присутності власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , був складений акт про встановлення факту затоплення. При обстеженні виявлено, що в коридорі: стеля обклеєна шпалерами на стелі волога пляма S ? 2,0 м2. Висновки: затоплення відбулося через розгерметизацію швів (а.с.6).

Згідно листа ПП «Житловик» від 15 листопада 2021 року повідомлено, що 17 березня 2021 року факт затоплення кв. АДРЕСА_2 не зафіксовано; в Акті від 29 квітня 2021 року йде мова про розгерметизацію швів в перекритті між квартирою АДРЕСА_4 (2 м2 стелі в коридорі - є фотофіксація дуже незначного затоплення) комісійно не встановлена. На техповерх мають доступ сторонні особи. Має місце неприязне відношення власника кв. АДРЕСА_5 ОСОБА_1 до директора ПП «Житловик» ОСОБА_6 , яка в особистій бесіді запропонувала варіанти вирішення проблеми з технічним станом перекриття та інших конструктивів будинку, але за результатами бесіди згоди не дійшли. Заявник без підтверджуючих документів налаштована звинуватити ПП «Житловик» в «затопленні» квартири (а.с.7).

07 травня 2021 року позивачка ОСОБА_1 та Фізична особа підприємець ОСОБА_3 уклали Договір № б/н про надання послуг з аварійного ремонту покрівлі над квартирою АДРЕСА_2 (а.с.8).

Згідно розділу 2 зазначеного Договору, виконавець (ФОП ОСОБА_3 ) надає послуги, а Замовник ( ОСОБА_1 ) приймає послуги і оплачує їх вартість згідно умов цього Договору. Вартість послуг складає 7 500 грн (п.2.2. Договору б/н від 07 травня 2021 року), виконавець надає послуги за адресою: АДРЕСА_1 (п.2.3 Договору б/н від 07 травня 2021 року). Відповідно до п.п.4.1.1 п.4.1 розділу 4 Договору б/н від 07 травня 2021 року, замовник зобов`язується оплачувати надані послуги згідно з умовами цього Договору п.5. Пунктом 5 Договору б/н від 07 травня 2021 року зазначено, що вартість послуг виконавця визначена в п.2.2 цього Договору та Замовник оплачує послуги Виконавця шляхом 100% оплати в готівковій формі після отримання від Виконавця по закінченню акту виконаних робіт. В п.9 Договору б/н від 07 травня 2021 року зазначені реквізити сторін, договір б/н від 07 травня 2021 року підписаний сторонами та зі сторони виконавця ФОП ОСОБА_3 підпис підприємця скріплено печаткою.

Згідно Акту прийому-передачі виконаних робіт від 07 травня 2021 р. зазначено, що ОСОБА_1 , володілець кв. АДРЕСА_5 (в подальшому Замовник) та Фізична особа-підприємець ОСОБА_3 (в подальшому Виконавець) склали даний Акт в тому, що послуги із аварійного ремонту покрівлі над квартирою АДРЕСА_2 виконані якісно та в повному обсязі. Перелік робіт за цим Актом зазначений наступний: Демонтаж руберойду; прибирання сміття; фасування в мішки; знесення вручну будівельного сміття; підйом матеріалу, інструменту, обладнання; ґрунтування бітумно-каучуковою мастикою та наплавлення руберойду; вивіз сміття; заміна системи водостічної каналізації (чавун на пластик).

Також в акті зазначена вартість робіт, яка склала 7 500 грн, підписи сторін, скріплені печаткою ФОП ОСОБА_3 (а.с. 9).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог позивача, суд першої інстанції виходив з того, що докази у цій справі не містять належних і допустимих доказів неправомірних дій відповідача щодо залиття квартири позивачки, а відтак, відсутній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями та шкодою, про яку зазначає позивачка.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, так як їх суд першої інстанції дійшов на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII (у редакції на час виникнення спірних правовідносин): житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг; послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII до житлово-комунальних послуг належать: житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.

Послуга з управління багатоквартирним будинком включає, зокрема, поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Закон регламентує права та обов`язки споживача, виконавця та управителя цих послуг (статті 7, 8 Закону).

Відповідно до п.п. 4, 7 ч. 4 ст. 8 Управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний: інформувати співвласників багатоквартирного будинку про необхідність капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку; за рішенням співвласників багатоквартирного будинку та в межах виділених ними коштів організовувати виконання та виступати замовником робіт з капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку.

Згідно з ч. 3 ст. 10 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» ціна послуги з управління багатоквартирним будинком встановлюється договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком з розрахунку на один квадратний метр загальної площі житлового або нежитлового приміщення, якщо інше не визначено договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, та включає: витрати на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території і поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку відповідно до кошторису витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, крім витрат на обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги, у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем; винагороду управителю, яка визначається за згодою сторін.

Відповідно до пункту 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі Правила № 76), технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів робіт технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо.

Відповідно до пункту 2.4 Правил № 76 поточний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі).

Відповідно до пункту 2.5 Правил № 76 капітальний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкта.

Пунктом 2.6.8. Примірного переліку послуг з утримання будинків та споруд, прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 150 від 10.08.2004, визначено, що ремонт м`якої, шиферної, металевої та інших покрівель з використанням нових матеріалів або суцільна заміна їх іншими матеріалами належить до капітального ремонту.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком це вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» обов`язки з забезпечення належного утримання спільного майна багатоквартирного будинку (у тому числі покрівлі), забезпечення належного санітарного, протипожежного і технічного стану, забезпечення технічного обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту, покладено на співвласників багатоквартирного будинку пропорційно його частки.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», ст. 382 ЦК України, ст.ст. 4, 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власники квартир у багатоквартирному будинку є співвласниками спільного майна: допоміжних приміщень будинку, технічного обладнання та елементів зовнішнього благоустрою. Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт.

Відповідно до ст. 28 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження серед яких, зокрема, участь в організації та фінансуванні капітальних ремонтів житлових будинків, капітальних ремонтів майна, що перебуває у спільній власності співвласників багатоквартирного будинку, в межах бюджетних програм, визначених за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради.

Частиною першою статті 12 ЦПК України закріплений принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог статей 76,80 ЦПК України.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачка, як на підставу свої позовних вимог, покликається на Акт про залиття від 29 квітня 2021 року, лист від 15 листопада 2021 року № 156, які на її думку, підтверджують факт наявності понесених нею збитків внаслідок затоплення її квартири.

Разом з тим, відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акту (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; 4) адреса квартири, поверх, форма власності; 5) характер залиття та його причини; 6) завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість); 7) висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29 грудня 2009 року № 12/20-11-1975, відповідно до якого вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної, не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Окрім, забезпечення присутності осіб, визначених у зазначених Правилах, зацікавленим особам слід домогтися належного оформлення акта (оскільки нерідко представники ОСББ, житлово-експлуатуючих організацій та інші особи, що входять до складу комісій, не мають юридичної освіти, в силу чого складають акти про залиття, не вказуючи необхідної інформації). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини».

Надані позивачкою Акт від 29 квітня 2021 року та лист № 156 від 15 листопада 2021 року не стосуються періоду та часу залиття квартири, не містять інформації про запрошення на обстеження квартири позивачки уповноважену особу від співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 , а тому не мають правового значення для вирішення спору щодо стягнення з відповідача понесених нею збитків, а саме 7 500 грн з аварійного ремонту покрівлі, внаслідок затоплення її квартири.

Крім того, як встановлено судом у судових засіданнях, не спростовано сторонами у справі і підтверджено листом Бахмутської міської ради № 01-33/1421/0/2-22 від 08 серпня 2022 року, у багатоквартирному будинку АДРЕСА_3 26.08.2021 року створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Леваневського 16 2021», у період з 01 січня 2021 року по 25 серпня 2021 року обслуговування цього будинку здійснювалось через управителя приватне підприємство «Житловик» згідно з договором про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 01 липня 2019 року.

Сторонами не було надано суду повного тексту вказаного Договору від 01 липня 2019 року у зв`язку із активними бойовими діями на території м. Бахмут та обов`язкової евакуації мешканців цього міста у відповідності до Розпорядження Кабінету Міністрів України № 679-р від 02 серпня 2022 року «Про проведення обов`язкової евакуації населення Донецької області», знищенням архівів і первинної документації в офісі ПП «Житловик», розташованого в м. Бахмут, вул. Перемоги, 22, що підтверджено витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000202 від 24 лютого 2022 року, листом слідчого відділу 2 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях № 78/2/13-1202нт від 15 березня 2023 року.

Проте, із змісту наявного у суду Договору від 01 липня 2019 року вбачається, і не оспорюється сторонами, що вказаний Договір, укладений між ПП «Житловик» і уповноваженою особою від співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 , був укладений на виконання вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 05 вересня 2018 року № 712 «Про затвердження Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком та Типового договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком».

Відповідно до п.9 цих Правил послуга з управління включає забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладання індивідуальних договорів з обслуговування внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо, купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку.

Відповідно до п. 10 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком під час надання послуги з управління управитель забезпечує виконання робіт та послуг з утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, що входять до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території, з урахуванням обов`язкового переліку робіт та послуг, що затверджується Мінрегіоном та з дотриманням встановлених стандартів, нормативів, норм, порядків і правил щодо якості житлово-комунальних послуг; вимог до якості, в тому числі щодо періодичності виконання (надання) таких робіт (послуг), визначених договором управління.

Кошторисом надходжень та витрат на утримання будинку та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_3 на 2021 року не передбачено надання управителем у 2021 році послуг, зазначених в Акті прийому-здачі виконаних робіт від 07 травня 2021 року.

Доказів того, що покрівля будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 потребувала саме капітального ремонту, матеріали справи не містять.

При цьому, враховуючи те, що роботи з ремонту покрівлі розташованого за адресою: АДРЕСА_3 належить до капітального ремонту, а капітальний ремонт виходить за межі зобов`язань ПП «Житловик», відсутні підстави вважати, що саме з вини відповідача завдано шкоду.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 06.02.2019 у справі (№ 484/2026/16-ц).

Не знайшов свого підтвердження і той факт, що роботи, зазначені в Акті прийому-здачі виконаних робіт від 07 травня 2021 року, та вартість яких позивачка просить суд стягнути з відповідача, відносяться до аварійних робіт.

Також колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що дах, покрівлі та даху, система водостічної каналізації, технічне приміщення під дахом - належить власникам квартир та приміщень (або співвласникам цілісного майнового комплексу) у багатоквартирному будинку на праві спільної власності. Разом з тим позивачка не надала суду належні та допустимі докази того, що вона мала право самостійно, без згоди інших співвласників, без повідомлення управителя бути замовником послуг аварійного ремонту покрівлі у ФОП ОСОБА_3 .

На підставі наведеного вище колегія суддів повністю погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що докази у цій справі не містять належних і допустимих доказів неправомірних дій відповідача щодо залиття квартири позивачки, а відтак, відсутній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями та шкодою, про яку зазначає позивачка. У зв`язку з тим, що позовні вимоги позвача про відшкодування моральної шкоди є похідними від вимог про відшодування матеріальної шкоди, суд першої інстанції правомірно відмовив у задоволенні вказаних позовних вимог.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці. Проте, відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України, оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена. Судом першої інстанції повно та всебічно досліджені обставини справи, перевірені письмові докази та надано їм належну оцінку.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Отже, вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду, в оскаржуваній частині, ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , - залишити без задоволення.

Рішення Дружківського міського суду Донецької області від 14 червня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 24 вересня 2024 року.

Головуючий:

Судді: