Справа №303/753/24
УХВАЛА

23 січня 2024 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Полянчук Б.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Верхньокорпецької сільської ради, третя особа приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Лукач Тетяна Михайлівна про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до Верхньокорпецької сільської ради, третя особа приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Лукач Т.М. про визнання права власності.

Позовна заява подана без дотримання вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Так, позивачкою надано суперечливі докази про час будівництва спірного нерухомого майна (у виписці з погосподарської книги - 1958 рік, у технічному паспорті 1950 рік та 1987 рік), хоча зазначена обставина має суттєве значення для розгляду справи, оскільки від неї залежить правовий статус цього майна, а саме чи набуто воно ОСОБА_2 до укладення шлюбу, або після укладення шлюбу.

Крім того, ч.4 ст.3 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав. Але позивачкою не викладено обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги щодо правових підстав виникнення права власності на спірне домоволодіння у спадкодавця ОСОБА_2 відповідно до законодавства, яке діяло на момент його будівництва.

Також позивачкою не зазначено та не надано суду докази, які підтверджують, що спірне нерухоме майно не побудовано самочинно, тобто наявність: відведеної земельної ділянки; дозволу на будівельні роботи; затвердженого проекту або інших документів, які були передбачені відповідно до законодавства, яке діяло на момент будівництва нерухомого майна.

Також позивачкою не викладено конкретно позовні вимоги, оскільки із викладеного позивачкою вбачається, що спірне нерухоме майно було побудовано в період шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тому відповідач також набула право власності на 1/2 його частину як спільне майно подружжя, а іншу 1/2 частину в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 .

Позивачка зазначила, що ОСОБА_3 фактично прийняла спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_2 , але у позовній заяві не зазначила, якими доказами ця обставина підтверджується та не надала суду доказів цього. Також на підтвердження факту того, що ОСОБА_3 є спадкоємцем чоловіка ОСОБА_2 позивачкою надано суперечливі докази. Так, на підтвердження перебування ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у шлюбі позивачкою надано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, в якому зазначено, що за актовим записом №4 від 15.02.1951 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , але позивачкою надано суд докази, відповідно до яких спірне домоволодіння належало спадкодавцю ОСОБА_2 і її мама прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 . Також наявна суперечність у написання прізвища дружини ОСОБА_2 у інших документах (свідоцтво про смерть, виписка з по господарської книги, довідці про місце проживання), оскільки її прізвище зазначено ОСОБА_4 , а не ОСОБА_4 , як воно відображено в акті цивільного стану. Зазначені суперечності жодним чином не усунуті.

Крім того, позивачка зазначила, що вона прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_3 , оскільки проживала разом з нею, але не зазначила докази, які підтверджують, що вона постійно проживала разом з мамою на час відкриття спадщини як це вимагає діюче на той час законодавство. На підтвердження цього факту позивачка надала довідку про її реєстрацію у домоволодінні де проживала її мама, але зазначена довідка суперечить копії паспорта позивачки, з якого вбачається, що остання була зареєстрована за іншою адресою. Зазначена суперечність позивачкою також не усунута.

Звертаючись з позовом до суду позивачка не долучила до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, виходячи з вимог ст.4 ЗУ «Про судовий збір» позивачці необхідно сплатити 1396,60 грн. судового збору за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Мукачівська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0007383; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір; призначення платежу «судовий збір за позовом (ПІБ чи найменування), Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачці необхідно надати термін для виправлення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Верхньокорпецької сільської ради, третя особа приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Лукач Тетяна Михайлівна про визнання права власності залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя