печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2024 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Ільєвої Т.Г.,

при секретарі судових засідань - Ємець Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

В С Т А Н О В И В :

11.09.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Мотивуючи подану заяву позивач вказує, що в тексті ухвали від 02.08.2024 помилково зазначено, що "02.09.2024 представник позивача з`явився до суду та подав заяву представника відповідача про проведення судового засідання без фіксації технічними засобами та просив задовольнити клопотання про призначення експертизи, а відтак просить виправити вказану описку.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

За викладених обставин та відповідних тому норм процесуального законодавства суд приходить до висновку про розгляд питання про виправлення описки без повідомлення сторін та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Судовим розглядом встановлено, що ухвалою суду від 02.09.2024 задоволено клопотання ОСОБА_2 про призначення автотоварознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Разом з тим, при дослідженні матеріалів справи та заяви про виправлення описки встановлено, що було допущено описку в третьому абзаці на другому аркуші ухвали ,«02.09.2024 представник позивача з`явився до суду та подав заяву представника відповідача про проведення судового засідання без фіксації технічними засобами та просив задовольнити клопотання про призначення експертизи.» замість вірного «02.09.2024 представник відповідача з`явився до суду та подав заяву про проведення судового засідання без фіксації технічними засобами та просив задовольнити клопотання про призначення експертизи.»

Таким чином, дослідивши матеріали справи, вважаючи можливим на підставі ст. 269 ЦПК України, вирішити заяву про виправлення описки та помилок без виклику сторін у справі, виходячи з встановлених судом обставин, суд вважає, що у вищевказане судове рішення слід внести виправлення.

Виходячи з вищевикладеного, керуючись ст. 260, ст. 261, ст. 269, ст. 353, ст. 354, ст. 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задовольнити.

Виправити описку у судовому рішенні № 757/11846/24-ц від 02.09.2024 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди:

- в третьому абзаці на другому аркуші мотивувальної частини ухвали вірно зазначити «02.09.2024 представник відповідача з`явився до суду та подав заяву про проведення судового засідання без фіксації технічними засобами та просив задовольнити клопотання про призначення експертизи.»

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду.

Повний текст судового рішення складено та підписано 23.09.2024.

Суддя Тетяна ІЛЬЄВА