Справа № 953/967/24
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 вересня 2024 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Бородіної Н.М.,
за участю секретаря Максимовської Т.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Харківська міська територіальна громада в особі Харківської міської ради, Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Слюсар Людмила Олександрівна, Національний науковий цент «Харківський фізико-технічний інститут» про встановлення фактів, що мають юридичне значення,-
ОСОБА_1 , звернувся у суд із заявою, шляхом подання її через систему «Електронний суд», якою просить встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Полузір`я та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець с. Новоселівка, є рідними братами. Встановити факт належності правовстановлюючого документу, а саме: що свідоцтво про право власності на житло, видане національним науковим центром Харківського фізико-технічного інституту 03.11.1999 року, реєстраційний № НОМЕР_1 , належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю села Новоселівка, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що він є племінником померлого ОСОБА_3 по лінії батька. Після смерті дядьки відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . Він є єдиним спадкоємцем та звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Постановою приватного нотаріуса від 28.12.2023р. у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, оскільки є розбіжності у документах, що підтверджують родинні відносини, а також у правовстановлюючому документі на квартиру, внаслідок чого він вимушений звернутися у суд із даною заявою.
Заінтересовані особи: Харківська міська територіальна громада, в особі Харківської міської ради, Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Слюсар Людмила Олександрівна, Національний науковий цент «Харківський фізико-технічний інститут» у судове засідання не з`явились, пояснень на заяву не надали.
Вислухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне заяву задовольнити, виходячи з наступного.
Відповідно до Свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 29.12.2023 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, заявник ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 у місті Харкові та його батьками є: ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , про що 22.07.1968 року складено відповідний актовий запис № 109.
Зі Свідоцтва про народження № НОМЕР_3 , виданого 02.05.1934 року Рибазівською радою Полтавського району, вбачається, що ОСОБА_2 , народився ІНФОРМАЦІЯ_5 у селі Полузір`я Полтавського міськрайону та його батьками були: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про що записано в книзі народжень за 1934 рік під № 8.
Тобто у свідоцтві про народження та смерті містяться розбіжності в написанні прізвища та по батькові , проте мається збіг у дані народження - ІНФОРМАЦІЯ_5 та місці народження село Полузір`я.
Відповідно до Свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , виданого 28.08.1954 року Полтавським районним бюро записів актів громадського стану, вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_7 у селі Новоселівка Полтавського району Полтавської області народився ОСОБА_3 , батьками якого були: ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 28.08.1954 року відповідний запис за № 489.
Тобто , у свідоцтві про народження ОСОБА_2 та свідоцві про народження ОСОБА_3 , місяться розбіжності у написанні прізвища та по батькові батька та імені матері.
ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 84 років ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 , виданим 14.01.2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про що 14.01.2022 року складено відповідний актовий запис № 847.
Згідно договору замовлення заявник здійснював організацію та проведення поховання ОСОБА_3 на кладовищі м. Дергачі 15.01.2022р. та оплатив згідно квитанції послуги по похованню.
Після смерті ОСОБА_3 , заявник 28.12.2023р. звернувся до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Слюсар Л.О. із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , як племінник після смерті дядька, внаслідок чого за його заявою була заведена спадкова справа №5/2023, що підтверджується самою заявою та витягом зі спадкового реєстру. Інші спадкоємці відсутні.
Постановою приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Слюсар Л.О. заявнику відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , оскільки заявник пропустив строк звернення зі заявою про прийняття спадщини та містяться розбіжності у документах, підтверджуючих родинні відносини.
Згідно експертного висновку №056/1062-n/2 від 25.07.2024р. проведеного експертом Українського бюро лінгвістичних експертиз, кандидатом філологічних наук ОСОБА_8 - З практики лінгвістичних експертиз відомі численні випадки документальної фіксації субнормативних записів українських прізвищ внаслідок нарахування походження цього прізвища, під впливом його російської вимови або через орфографічне посередництво відповідного запису російською мовою. У частині документів записи прізвища відповідають чинним правописним стандартам. Лінгвістична ідентифікація таких записів ґрунтується на їхньому співвіднесенні з типовими девіаціями в практиці документування власних назв, зумовленими наведеними вище причинами.
Аналізоване прізвище - українського походження. Його орфографія регулюється чинними стандартами написання українських прізвищ. Субнормативнин український запис ОСОБА_9 виник при міжмовних перетвореннях через посередництво російського запису (рос. Мякушко) й відтворює російську графічну форму цього прізвища, що є типовою девіацією в практиці документування в умовах українсько-російської міжмовної взаємодії. Відповідно до чинних стандартів нормативним українським записом зазначеного прізвища є ОСОБА_9 (див. Український правопис, 2019, § 141; ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Власні імена людей. Словник-довідник. - К.: Наукова думка, 1996, с. 311-315).
З урахуванням зазначеного українські записи прізвища ОСОБА_9 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_2 ; свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_3 ) і ОСОБА_9 (свідоцтво про народження, записи ОСОБА_2 , батько ОСОБА_5 ) та російський запис ОСОБА_9 (свідоцтво про народження, записи російською мовою ОСОБА_3 , отец ОСОБА_12 ) у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.
В українській і російській ономастичних традиціях є особові імена, які мають кілька офіційних варіантів. Варіантні ряди в різних мовах кількісно і якісно не збігаються. Іноді кожен офіційний варіант однієї мови має в іншій мові єдиний варіантний відповідник. Іноді офіційному варіанту однієї мови відповідають в іншій мові декілька офіційних варіантів. Зокрема, ономастична традиція співвідносить два українські офіційні варіанти імені ОСОБА_13 (похідні форми імені по батькові ОСОБА_14 / ОСОБА_15 ) і ОСОБА_16 (похідні форми імені по батькові ОСОБА_17 / ОСОБА_18 ) з російським іменем ОСОБА_19 (похідні форми імені по батькові ОСОБА_20 / ОСОБА_21 ). Український запис ОСОБА_16 графічно відтворює просторічну вимову цього імені по батькові (див. ОСОБА_10 , Дзятківська Ш1 Власні імена людей. Словник-довідник. - К.: Наукова думка, 1996, с. 231; ОСОБА_22 . Словник українських імен. - К.: Довіра, 2005, с. 182-183). З практики лінгвістичних експертиз відомі непоодинокі випадки фіксації в різних документах однієї особи й однієї родини відмінних варіантів цього імені та похідних форм імені по батькові, зокрема, внаслідок сплутування варіантних пар при міжмовному перетворенні імені в умовах українсько-російської міжмовної взаємодії. Лінгвістична ідентифікація таких записів ґрунтується на їхньому співвіднесенні з регулярними девіаціями в практиці документування власних назв, зумовленими наведеними вище причинами.
З урахуванням зазначеного українські записи особового імені та по батькові ОСОБА_23 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_2 ; свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_3 ) і ОСОБА_24 (свідоцтво про народження, записи ОСОБА_2 , батько ОСОБА_5 ) та російські записи ОСОБА_25 (свідоцтво про народження, записи російською мовою ОСОБА_3 , отец ОСОБА_12 ) у документах, наданих для експертизи, с ідентичними.
3 практики лінгвістичних експертиз відомі також численні випадки документальної фіксації розмовних, гіпокористичних і демінутивних варіантів особових імен, які відображають розмовну практику різних діалектних ареалів України. Деякі розмовні варіанти особових імен з часом набували значного поширення і закріплювалися в українській і російській ономаетичнШ традиціях як самостійні офіційно-документальні варіанти, наприклад, ЛЕСЯ і ОЛЕСЯ (від ОСОБА_26 ); ІЛОНА від ОСОБА_27 ; ОЛЕСЬ (від ОСОБА_26 або від ОСОБА_26 ); НЕЛЯ і НЕЛЛІ (від ЕЛЕОНОРА); АНЕТТА (від АННА / ГАННА); ЮРІЙ і ЄГОР (від ГЕОРГІЙ); ОРИНА (від ІРИНА) та ін. Ile призводить до орфографічного розподібнення записів Імені в різних документах однієї особи або однієї родини. Лінгвістична ідентифікація таких записів ґрунтується на їхньому співвіднесенні з типовими девіаціями в практиці документування власних назв, зумовленими наведеними вище причинами.
Жіноче особове ім`я ОСОБА_28 е одним з розмовних варіантів імені ІРИНА, який уже закріпився у слов`янській ономастичній традиції як офіційний. Орфографічне розподібнення записів цього особового імені ОРИНА й ОСОБА_29 (рос. ИРИНА) в документах однієї особи, наданих для експертизи, відображає регулярні дивергентні явища в межах відповідної онімної парадигми й типові девіації в практиці документування в діалектному ареалі, де зроблено ці записи (див. Трійняк 1Л. Словник українських імен. - К. : Довіра, 2005, с. 156-157,274-275).
З урахуванням зазначеного українські записи особового імені ОСОБА_28 (свідоцтво про народження, записи ОСОБА_2 , мати ОСОБА_6 ) та ОСОБА_30 (свідоцтво про народження, записи російською мовою ОСОБА_3 , мать ОСОБА_31 ) у документах, наданих душ експертизи, є ідентичними.
Враховуючи зазначений висновок експерта, надані свідоцтва про народження та смерть , здійснення поховання заявником померлого ОСОБА_3 , суд приходить до висновків про наявність між померлими ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , родинних відносин, як між рідними братами.
На час смерті ОСОБА_3 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , інші особи за вказаною адресою зареєстровані не були, згідно даних Реєстру територіальної громади м.Харкова .
Враховуючи реєстрацію померлого ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , та відповідні висновки лінгвістичної експертизи №056/1062-n/2 від 25.07.2024р., щодо ідентичності прізвища ОСОБА_32 та ОСОБА_33 , суд приходить до висновків про належність вказаного свідоцтва про право на спадщину померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Правовідносини щодо встановлення факту, який має юридичне значення, регулюються гл. 6 розд. IV ЦПК України.
Факти, що мають юридичне значення, це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин, а саме з питанням спадкування.
Аналіз положень ст. 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами, факт належності особі документів, встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.
Враховуючи, що в даному випадку відсутній спір про право, оскільки заявлені вимоги та право заявника на спадщину, ніким не оспорюється, надані та досліджені судом докази, суд приходить до висновків про задоволення заяви у повному обсязі.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 315-319 ЦПК України, суд
Встановити факт родинних відносин між особами, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідними братами.
Встановити факт належності правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 - свідоцтво про право власності на житло, видане Національним науковим центром Харківського фізико-технічного інституту 03.11.1999 року, реєстраційний номер 2712, згідно з розпорядженням від 02.11.1999 року за № 2718 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення набирає законної сили після закінчення строків для подачі апеляційної скарги.

Суддя Бородіна Н.М.