печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року Печерський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді - Бусик О.Л.

при секретарі - Романенко Ю.О.

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест-Кредо» - Дейка Є.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву представника позивача про уточнення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_1 , до державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» - Тарасенка Ігоря Миколайовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест-Кредо», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал» про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру,-

В С Т А Н О В И В:

19 квітня 2024 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою судді від 25 квітня 2024 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами загального позовного провадження.

09 вересня 2024 року до суду надійшла заява від представника позивача про уточнення позовних вимог, в якій останній просить доповнити вказаний позов наступною вимогою: визнати недійсним договір про відступлення прав вимоги від 04 березня 2019 року, укладений між Публічним акціонерним товариством «Фідобанк», який є правонаступником Відкритого акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Престиж», Відкритого акціонерного товариства «Ерсте Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал», в частині відступлення права вимоги за кредитним договором № 014/0398/74/01115 від 06 лютого 2007 року, укладеного між Відкритим акціонерним товариством «Акціонерний комерційний банк «Престиж» та ОСОБА_3 .

В судовому засіданні представник позивача подану заяву підтримав і просив задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення вказаної заяви, посилаючись на те, що заявою змінюються підстави та предмет позову.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріли справи та доводи викладені у заяві про уточнення позовних вимог, приходить до наступного висновку.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог. Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 р. у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Судом встановлено, що звертаючись до суду з позовом позивач просила визнати протиправним рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Тарасенка Ігоря Миколайовича від 02 вересня 2019 року про державну реєстрацію права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер відомостей про речове право: 33035948) за товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест-Кредо» (); скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Тарасенка Ігоря Миколайовича від 02 вересня 2019 року про державну реєстрацію права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:000, номер відомостей про речове право: 33035948) за Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Інвест-Кредо» ().

Із змісту заявлених вимог, які зазначені у заяві про уточнення позовних вимог, вбачається, що позивач фактично висунув нову вимогу про визнання недійсним договору про відступлення прав вимоги від 04 березня 2019 року, укладений між Публічним акціонерним товариством «Фідобанк», який є правонаступником Відкритого акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Престиж», Відкритого акціонерного товариства «Ерсте Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал», в частині відступлення права вимоги за кредитним договором № 014/0398/74/01115 від 06 лютого 2007 року, укладеного між Відкритим акціонерним товариством «Акціонерний комерційний банк «Престиж» та ОСОБА_3 , яка не була зазначена у тексті позовної заяви, посилаючись на те, що перехід права вимоги між фінансовими установами: ПАТ «Фідобанк» та ТОВ «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал», а в подальшому між ТОВ «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал» та ТОВ «Фiнанcoва компанія Інвест-Кредо» повинен був здійснюватися виключно за договором факторингу, і таким чином, укладення між ними договорів про відступлення права вимоги суперечить приписам цивільного законодавства України та підлягає визнанню недійсним відповідно до частини першої статті 215 ЦК України.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмету або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Оскільки, позивач висунув нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви, при цьому ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 фактично ставиться питання про одночасну зміну підстав та предмета позову в зазначеній частині вимог, що не передбачено нормами ЦПК України в якості процесуальних прав сторони, яка бере участь в справі, суд, дійшов висновку, що вказана заява про уточнення позовних вимог - підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача про уточнення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_1 , до державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» - Тарасенка Ігоря Миколайовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест-Кредо», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал» про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру - повернути представнику позивача.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Суддя О.Л. Бусик