Справа № 274/8764/23 Провадження № 2/0274/412/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

24.09.24 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1
доОСОБА_2
провизнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та його представник у судове засідання не з`явились, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надходило.

Від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання, у якому він просить відкласти розгляд справи, посилаючись на погіршення стану здоров`я та лікування.

ОСОБА_2 просить залишити позову без розгляду, посилаючись на те, що ОСОБА_1 затягує розгляд справи, так як змінює представників, не з`являється разом з представником у судові засідання, у тому числі двічі поспіль.

Вирішуючи вказані клопотання, Суд зазначає наступне.

Щодо клопотання представник ОСОБА_1 .

Представник ОСОБА_1 не подав будь-яких доказів, які б вказували, що в нього погіршився стан здоров`я та що він перебуває на лікуванні.

При цьому Суд звертає увагу, що близьке за змістом клопотання представник ОСОБА_1 вже подавав 19.09.2024 р., що призвело до відкладення розгляду справи (а. с. 114, 116), при цьому він також подав будь-яких доказів на підтвердження обставин, зазначених у клопотанні.

За таких обставин Суд вважає, що у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи необхідно відмовити.

Щодо клопотання ОСОБА_2

ОСОБА_1 та його представник у судовому засіданні 11.07.2024 р., та одразу після судового засідання під розписку були повідомлені про судові засідання, призначені на, зокрема, 19.09.2024 р. о 14:30 та на 24.09.2024 р. о 14:30, що підтверджується протоколом судового засідання від 11.07.2024 р. (а. с. 104 105) та розпискою (а. с. 106).

Крім того, представник ОСОБА_1 у засіданні 23.07.2024 р., та одразу після судового засідання під розписку, а також через електронний кабінет був повторно повідомлений про судове засідання, призначене на 19.09.2024 р. о 14:30, що підтверджується протоколом судового засідання від 23.07.2024 р. (а. с. 108 109), розпискою (а. с. 110) та довідкою про доставку електронного документу (а. с.117).

ОСОБА_1 був повторно повідомлений про судове засідання, призначене на 24.09.2024 р о 14:30 шляхом надіслання та доставки відповідного смс-повідомлення на номер, зазначений у його заяві від 12.12.2023 р. про надіслання текстових повідомлень (а. с. 13), що підтверджується довідкою про доставку смс (а. с. 119)

Між тим, ОСОБА_1 двічі не з`явився у судові засідання, а саме 19.09.2024 р. о 14:30 та на 24.09.2024 р. о 14:30, про причини неявки не повідомив, від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

Представник ОСОБА_1 також двічі не з`явився у судові засідання, а саме 19.09.2024 р. о 14:30 та на 24.09.2024 р. о 14:30, від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином ОСОБА_1 та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судових засідань, два рази поспіль у судові засідання не з`явилися, про причини неявки не повідомили, та заява про розгляд справи за їх відсутності не надходила.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 р. у справі № 686/24777/18 зазначено, зокрема, наступне.

"Відповідно до частин першої, п`ятої статті 223 ЦПК України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі "Цихановський проти України" національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Враховуючи викладене, суди, встановивши те, що позивач, будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи в суді першої інстанції, не з`явився у судові засідання, призначені на 08 лютого 2019 року та 21 лютого 2019 року, і не надіслав заяви до суду про розгляд справи за його відсутністю, дійшли обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду, правильно застосувавши положення статей 223, 257 ЦПК України. Разом з тим, законних підстав для відкладення розгляду справи суд першої інстанції не мав.

Відповідно до пункту 1 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого "Гуржій проти України", заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, "Олександр Шевченко проти України", № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Тойшлер проти Германії" від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

З огляду на зазначене колегія суддів враховує, що позивач отримав судову кореспонденцію під розписку, отже, був належним чином проінформований про хід розгляду його позову, однак не проявляв належну увагу в захисті своїх інтересів та не вживав необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями судового процесу.

При цьому колегія суддів вважає, що право ОСОБА_1 на доступ до суду не є порушеним, оскільки після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, тому доводи касаційної скарги про порушення права заявника на судовий захист є безпідставними".

З наведеного випливає, що Верховний Суд дійшов до висновків щодо застосування окремих положень статей 223 та 257 Цивільного процесуального кодексу України, за якими нез`явлення належним чином повідомленого позивача двічі поспіль у судові засідання (повторна неявка), за умови ненадіслання ним заяви про розгляд справи за його відсутності, є підставою для залишення позову без розгляду, при цьому право такого позивача на доступ до суду не є порушеним, оскільки після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, він має право звернутися до суду повторно відповідно до частини другої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, оскільки він та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судових засідань, повторно (два рази поспіль) не з`явилися у судове засідання, від них не надходили заява про розгляд справи за їх відсутності.

Тобто клопотання ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 223, 257 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи відмовити.

Позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена лише у частині залишення позову без розгляду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Корбут

Повна ухвала складена 26.09.2024 р.