У Х В А Л А

про витребування доказів

25 вересня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання - Павлюх Л.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні питання про витребування додаткових доказів у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача за первісним позовом, орган опіки та піклування виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, відібрання дитини та стягнення моральної шкоди

в с т а н о в и в:

у провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває означена цивільна справа.

Ухвалою від 14.03.2023 суддя прийняв первісну позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

Ухвалою від 05.05.2023 суддя прийняв до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, відібрання дитини та стягнення моральної шкоди, об`єднавши позовні вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.

У судове засідання позивач за первісним позовом та його представник не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, від представника позивача за первісним позовом надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні від 25.09.2024 за відсутності позивача та його представника.

У судове засідання відповідачка за первісним позовом та її представниця не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення. Від представниці відповідачки за первісним позовом надійшло клопотання про відкладення. Клопотання обґрунтоване тим, що адвокат не може з`явитися в судове засідання 25.09.2024 через участь у Виноградівському районному суді в розгляді кримінальної справи №299/2447/24 (склад суду: Леньо В.В. , Левко Т.Ю. , Кашуба А.В ).

Між тим, суд зауважує про те, що судове засідання по вказаній справі призначене до розгляду Виноградівським районним судом Закарпатської області на 10 год. 00 хв., тоді як справа №308/14167/22 призначена на 15 год. 30 хв.

Окрім цього, за інформацією веб-сайту «Судова влада» головуючим суддею Леньо В.В. у цей же день призначалися також інші справи, зокрема, №299/327/24 на 10 год. 30 хв., №299/2610/24 на 14 год. 00 хв., №299/3546/19 на 14 год. 30 хв.

Докази фактичної участі в судовому засіданні по справі №299/2447/24 представниця відповідачки за первісним позовом не надала.

У зв`язку з цим, на переконання суду, причини неявки відповідачки за первісним позовом та її представниці є неповажними.

У судове засідання третя особа явку уповноваженого представника не забезпечила, належним чином повідомлена про час, дату і місце його проведення, від представника третьої особи наявна заява про розгляд справи без участі.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Частиною 2 статті 13 ЦПК України передбачено, що збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 5 статті 19 ЦПК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Суд з`ясував, що між сторонами існує спір щодо місця проживання малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На переконання суду, суттєве значення для розгляду та вирішення цього спору мають докази, які містять відомості про характеристику особи кожного з батьків, а також інформація щодо майнового стану батьків.

Згідно з частиною 2 статті 161 СК України орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини.

Відповідно до положень статті 41 ПК України контролюючими органами є, зокрема, податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну податкову службу України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України №227 від 06.03.2019 (далі - Положення №227) Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Пунктом 7 цього Положення визначено, що ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Із урахуванням наведеного для забезпечення всебічності та повноти розгляду справи, а також захисту прав малолітньої особи суд вважає за необхідне дослідити відомості про наявність у сторін спору самостійних джерел заробітку.

Поряд із цим, суд зауважує, що фактичні шлюбні відносини між позивачем за первісним позовом та відповідачкою за первісним позовом припинені з березня 2020 року.

Відтак від ГУ ДПС у Закарпатській області слід витребувати докази про наявність у кожного з батьків малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , джерела доходів за період з квітня 2020 року по дату постановлення ухвали.

Окрім цього, на переконання суду, доцільно також витребувати відомості про наявність у батьків малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску.

Керуючись статтями 13, 84, 258-260, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

витребувати від Головного управління Державної податкової служби України у Закарпатській області (вулиця Волошина, 52, Ужгород, Закарпатська область, 88000) такі докази:

-відомості про джерела доходів ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період квітень 2020 року - 25 вересня 2024 року з помісячною розбивкою;

-відомості про джерела доходів ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за період квітень 2020 року - 25 вересня 2024 року з помісячною розбивкою;

-відомості про наявність у ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) податкового боргу та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування;

-відомості про наявність у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) податкового боргу та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Вказані докази надіслати до суду протягом 5 днів з моменту отримання ухвали суду.

Роз`яснити Головному управлінню Державної податкової служби України у Закарпатській області, що відповідно до статті 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя В.Й. Данко