У Х В А Л А

Іменем України

25 вересня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,

розглядаючи у підготовчому засіданні справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію речового права,

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 , через представника - адвоката Яковенка Андрія Олександровича, звернувся до Деснянського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить:

-визнати незаконним та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської Марини Анатоліївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 28017900 від 01.02.2016 право власності на квартиру зареєстровано за ОСОБА_2 ;

-скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про проведену державну реєстрацію права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 ;

-стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 109 350 грн витрат на правничу допомогу, 1717,76 грн судового збору.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 грудня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у цивільній справі. Визначено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

23 вересня 2024 року від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду, в якій представник просить суд:

1. Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію речового права на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України;

2. Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті до пред`явлення позову ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.11.2023 у справі № 754/16026/23 (із змінами, внесеними ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23.11.2023 у справі № 754/16026/23) та скасувати арешт на квартиру, яка належить на праві власності ОСОБА_2 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Вказана заява мотивована тим, що враховуючи положення чинного законодавства, примирення між сторонами та відсутність необхідності в подальшому судовому розгляді спору, представник позивача вважає, що існують підстави для задоволення цієї заяви та залишення позову без розгляду.

Разом з тим, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.11.2023 у справі № 754/16026/23 задоволено заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви та накладено арешт на квартиру, яка належить на праві власності ОСОБА_2 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23.11.2023 у справі № 754/16026/23 четвертий абзац резолютивної частини ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 10.11.2023 у справі № 754/16026/23 про забезпечення позову у справі до подання позовної заяви рішення викладено в такій редакції: «Дані про боржника: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 . Власник квартири: АДРЕСА_2 ».

Враховуючи реалізацію позивачем свого права на залишення позовної заяви без розгляду та вимоги ч. 9 ст. 158 ЦПК України щодо необхідності зазначення у відповідній ухвалі про залишення позовної заяви без розгляду про скасування заходів забезпечення позову, представник позивача вважає, що заходи забезпечення позову, вжиті судом до подачі позовної заяви, мають бути скасовані саме під час ухвалення рішення про залишення позовної заяви без розгляду.

Щодо залишення позовної заяви без розгляду

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно з матеріалами справи, заява про залишення позову без розгляду подана на стадії підготовчого провадження, а тому, суд доходить висновку про можливість залишення вищевказаного позову без розгляду.

Щодо скасування заходів забезпечення позову

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Згідно з ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.11.2023 у справі № 754/16026/23 задоволено заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви та накладено арешт на квартиру, яка належить на праві власності ОСОБА_2 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_1 скористався своїм процесуальним правом на забезпечення позову до подання позовної заяви, у зв`язку з чим і було накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить відповідачу.

Оскільки позов, який було забезпечено шляхом накладення арешту на майно відповідача, судом залишено без розгляду, то заходи забезпечення позову підлягають скасуванню відповідно до положень ч. 9 ст. 158 ЦПК України,

Керуючись ст. 183, 158, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію речового права залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.11.2023 у справі № 754/16026/23, а саме скасувати арешт на квартиру, яка належить на праві власності ОСОБА_2 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Примірник ухвали невідкладно надіслати учасникам справи, а також державним та іншим органам, які виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.09.2024.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак