Єдиний унікальний номер 305/1341/24
Провадження по справі 2/305/533/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2024 року місто Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого - судді Дочинця С.І., при секретарі Веклюк А.В., розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Рахівського районного суду Закарпатської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості сплаченого податку на нерухомість,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою про стягнення з відповідача ОСОБА_2 заборгованості сплаченого податку на нерухомість в сумі 25 500 гривень.

Позивач мотивує свої позовні вимоги тим, що рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 13.02.2020 року та постановою апеляційного суду за нею, ОСОБА_1 визнано право власності на ідеальну частину житлового будинку в АДРЕСА_1 та визнано право власності на ідеальну частину вказаного житлового будинку за ОСОБА_2 . Крім того, за нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано право власності по ідеальній частині нежитлової будівлі кафе-бару в АДРЕСА_1 . Тобто вказані об`єкти нерухомого майна належить позивачу та відповідачу на праві спільної часткової власності. Оскільки відповідач ОСОБА_2 проживає у Чеській Республіці та рідко приїжджає в Україну, то практично не приймає участі у витратах на утримання нерухомого майна. Таким чином, за період з червня 2021 року по січень 2024 року позивачем було сплачено земельний податок у сумі 18 081,16 гривень та податок на нерухоме майно, відмінне від земельного у сумі 32 920, 39 гривень. Разом сума складає 51 001,55 гривень, тобто половину цієї суми в розмірі 25 500,55 гривень повинен повернути їй відповідач.

У зв`язку з викладеним, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість сплаченого податку на нерухомість на загальну суму 25 500,55 гривень, а також судовий збір у розмірі 1211,20 гривень.

Позивач ОСОБА_1 про місце, дату та час проведення судового засідання з розгляду даної цивільної справи повідомлялася належним чином шляхом надсилання електронного повідомлення про виклик на номер телефону, вказаний у матеріалах справи. У судове засідання не з`явилися, проте через канцелярію суду позивач подала заяву про долучення до матеріалів справи квитанцій про оплату податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, про оплату земельного податку з фізичних осіб та просила стягнути також з ОСОБА_2 борг у сумі 9012 гривень. Крім того, просила долучити до матеріалів справи документи про відкриття та припинення підприємницької діяльності.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 про місце, дату та час проведення судового засідання з розгляду даної цивільної справи повідомлялись належним чином як шляхом надсилання повідомлення про виклик на зареєстровану адресу проживання, так і шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-ресурсі судової влади. Натомість, від представника ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд справи без участі відповідача та його представника, позовні вимоги не визнають з підстав недоведеності.

Судом встановлено, що рішенням Рахівського району Закарпатської області від 13.02.2020 року у справі 305/2507/13-ц житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 , визнано об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та визнано за кожним з них право власності на 1/2 ідеальну частку вказаного житлового будинку. Крім того, визнано за ОСОБА_1 , право власності на 1/2 ідеальну частку нежитлової будівлі кафе-бару, що розташований в АДРЕСА_2 та визнано за ОСОБА_2 , право власності на 1/2 ідеальну частку вищезазначеної нежитлової будівлі кафе-бару. Вказане рішення 23.05.2022 року набрало законної сили.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 є співвласниками на праві спільної сумісної власності житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1 та нежитлової будівлі кафе-бару, що розташований в АДРЕСА_2 .

Як вбачається з довідки ГУ ДПС у Закарпатській області 5699/6/07-16-19-02-28 від 26.04.2024 року, а також доданих до матеріалів справи квитанцій, ОСОБА_1 за період з 01.01.2021 по 23.04.2024 року було сплачено земельного податку з фізичних осіб у сумі 18 081,16 гривень та податку на нерухоме майно, відмінного від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами, які є власниками нежитлової нерухомості у сумі 32 920, 39 гривень. А всього сплачено 51 001,55 гривень.

Також, позивачем ОСОБА_1 було сплачено 17 024,43 гривень податку на нерухоме майно, відмінного від земельної ділянки, що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №0.0..1 від 16.07.2024 року; 820 гривень земельного податку з фізичних осіб, що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №0.0..1 від 24.04.2024 року та 176 гривень податку на нерухоме майно, відмінного від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами, що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №0.0..1 від 24.04.2024 року. А всього сплачено 18 020,43 гривень.

Відповідно до ст.266 Податкового кодексу України платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості (П.266.1.1.).

Згідно п. а) 266.1.2 ст. ст.266 Податкового кодексу України якщо об`єкт житлової та/або нежитлової нерухомості перебуває у спільній частковій власності кількох осіб, платником податку є кожна з цих осіб за належну їй частку.

Об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка (п. 266.2.1.);

Таким чином, відповідно до ст.266 Податкового кодексу України, позивач та відповідач зобов`язані були сплачувати за спільний об`єкт нерухомого майна податок на нерухоме майно, відмінний від земельної ділянки.

Відповідно ч.1 ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 360 ЦК України передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Відповідно до ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (частини четверта статті 544 ЦК України).

Тлумачення наведених норм права дає підстави зробити висновок, що кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності, незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна, у т.ч. сплачувати податки, збори (обов`язкові платежі).

Співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати від іншого співвласника їх відшкодування (право зворотної вимоги - регрес).

Якщо хтось із співвласників відмовляється брати участь у витратах, інші співвласники можуть здійснити їх самостійно і вимагати від цього співвласника відшкодування понесених витрат у судовому порядку або ж безпосередньо звернутись до суду з позовом про примусове стягнення з співвласника, який відмовився нести тягар утримання спільного майна, коштів для цієї мети.

Аналогічний правовий висновок висловлено Верховним Судом у постановах від 13 березня 2019 року у справі № 521/3743/ 17-ц і від 19 серпня 2020 року у справі № 703/2200/15-ц, від 15 квітня 2021 року у справі № 638/5001/17.

Таким чином судом встановлено, що позивачем за період з 01.01.2021 по 23.04.2024 року було сплачено податків на нерухомість на загальну суму 51 001,55 гривень. Крім того, 24.04.2024 та 16.07.2024 року позивачем сплачено податки на загальну суму 18 020,43 гривень.

Оскільки, позивач та відповідач є співвласниками на праві спільної сумісної власності нежитлової будівлі кафе-бару, що розташована в АДРЕСА_2 , позивачем було сплачено земельний податок з фізичних осіб та податок на нерухоме майно, відмінне від земельного на загальну суму 69 021,98 гривень (51 001,55 +18 020,43), відповідач в свою чергу не сплачував вказані податку і не відшкодував добровільно 1/2 частину сплачених податків позивачем, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення і стягнення з відповідача на користь позивача 1/2 частину сплачених позивачем податків у сумі 34 510,99 гривень.

Відповідно до положень ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення сплачений судовий збір в сумі 1211,20 гривень.

Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.81, 141, 258, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості сплаченого податку на нерухомість задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість сплаченого податку на нерухомість у розмірі 34 510 (тридцять чотири тисячі п`ятсот десять) гривень 99 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211 (одну тисячу двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканка АДРЕСА_1 .

Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Рахівського районного суду

Закарпатської області Дочинець С.І.