Справа №:755/5432/24
Провадження №: 2/755/4047/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" квітня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 про визнання права на житлову площу,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулася з позовною заявою ОСОБА_1 про визнання права власності на житлову площу в якому просить суд:

- на підставі постанови нотаріуса Київського територіального округу Мінюста України від 21.12.2023 року поновити термін позовної давності 3 роки - ст. 357 ЦК України;

-визнати право на житлову площу 29.3 кв.м. покійної ОСОБА_2 за позивачем, як члена однієї сім`ї в квартирі АДРЕСА_1 ;

-зобов`язати відділ приватизації Дніпровської райдержадміністрації м. Києва переоформити оригінал свідоцтва з покійної ОСОБА_2 про право власності від 07 квітня 1999 р. № 818 на квартиру АДРЕСА_1 .

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. ст. 176, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Натомість, в порушення вище вказаних норм, в позовній заяві не визначений відповідач та, як наслідок, повністю відсутні дані відповідача у відповідності до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України.

Також в позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача.

Вказані вимоги до позовної заяви, щодо обов`язкової наявності відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету до ЦПК України внесені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 року, який набрав чинності 21.07.2023 року та введений в дію 18.10.2023 року.

Крім цього, відповідно до п. ,3 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Таким чином, позивач повинна зазначити ціну позову, яка визначається дійсною вартістю спірного нерухомого майна, право власності на яке за нею просить визнати позивач. Вартість цього майна повинна документально підтверджуватись (технічним паспортом із зазначенням інвентаризаційної оцінки нерухомого майна на день звернення до суду або висновком експерта про вартість цього майна).

Однак, в матеріалах позовної заяви відсутні відомості про дійсну вартість нерухомого майна, стосовно якого виник спір.

Крім того, в позовній заяві відсутній виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свій позов, не зазначено посилань на норми закону, яку регулюються спірні правовідносини.

Позивачу необхідно уточнити позовну заяву в частині позовних вимог, чітко сформувати таку вимогу, викласти свої обґрунтування з обов`язковим посиланням на норми Закону.

Відповідно до ч. ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання до суду даного позову позивач повинна судовий збір, з урахуванням вимог п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно роз`яснень, наданих Пленумом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.п.10-13 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року зі змінами від 25 вересня 2015 року (постанова Пленуму ВССУ №10 «Про внесення змін і доповнень до постанови пленуму від 17.10.2014»), подані до суду позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Так, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Оскільки позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, таким чином, позивачу слід виправити зазначений недолік позовної заяви, а саме сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру в розмірі 1211, 20 грн. за кожну вимогу та 1 % від вимоги майнового характеру або надати документи, що підтверджують звільнення її від сплати судового збору відповідно до Закону.

Додатково роз`яснюю, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Дніпров.р-н/22030101, Код отримувача (код ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026005 , код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Оскільки без належно оформленої позовної заяви у відповідності до вимог ст. ст. 175-177 ЦПК України вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 , 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху, з наданням строку для усунення недоліків, шляхом подачі позовної заяви в новій та виправленій редакції чітко сформувавши вимоги, з обов`язковим посиланням на норми Закону, з зазначенням ціни позову, визначивши відповідача та зазначивши відомості відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, також зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача, та додати доказами сплати судового збору. Також слід додати копію позову для відповідача з додатками до позову.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 за участю Київського нотаріального округу про визнання права на житлову площу залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки протягом трьох днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Яровенко