Справа № 331/2333/24
Провадження № 2/331/1550/2024
УХВАЛА

18 квітня 2024 року суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Жукова О.Є., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З позовної заяви вбачається, що представником позивача ОСОБА_2 зазначено одним із відповідачів неповнолітню особу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У відповідності з вимогами ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена. (ч.2 ст.59 ЦПК України).

Неповнолітня особа, зазначена позивачем в суб`єктному складі позовної заяви не може бути відповідачем по даній справі, оскільки дана особа не має цивільної процесуальної дієздатності та не може самостійно здійснювати цивільні процесуальні права, а також виконувати свої обов`язки в суді.

Оскільки діючим законодавством не передбачена можливість дитини особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, для вирішення заявлених позивачем вимог щодо неповнолітньої особи необхідно було зазначити в суб`єктному складі законного представника, який діє в інтересах неповнолітнього відповідача.

Крім того, згідно із п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивач , зокрема, просить суд визнати за позивачем право власності на 1/3 частину будинку АДРЕСА_1 .

Разом з тим, з наданих документів, зокрема, зі свідоцтва про право на спадщину за заповітом вбачається, що будинок розташований на земельній ділянці розміром 441 кв.м, та на зазначеній ділянці знаходяться житловий будинок з надвірними будівлями, а отже позивачу слід уточнити позовні вимоги в частині визнання права на 1/ 3 частину будинку АДРЕСА_1 .

Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим подані через систему "Електронний суд" фотокопії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , свідоцтва про шлюб, свідоцтва про права на спадщину за законом , є дуже поганої якості та їх неможливо прочитати .

Отже позивачу слід надати суду належним чином засвідчені копії документів та належної якості.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, однак позивачем не надано доказів сплати судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За змістом пп. 2 та 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» суб`єктами оціночної діяльності є , зокрема, суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону .

Відповідно ч.1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно ч.1,2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав, та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Однак, на підтвердження визначення ціни позову позивач надав висновки про ринкову вартість об`єкта оцінки від 03.01.2024 р., в яких відсутні дані, що підтверджують виконані процедури з оцінки дійсної вартості майна, яке є предметом спору, визначена у висновку вартість однокімнатної квартири 105 939 грн та житлового будинку 234 874 очевидно не відповідає дійсній ринковій вартості, оскільки така вартість визначена у значно меншому розмірі. Крім того у звіті про вартість житлового будинку АДРЕСА_1 , зазначено , що він належить ОСОБА_5 , що суперечить доказам наданим до позову та викликає додаткові сумніви щодо виконання звіту.

Крім того, частиною другою статті 176 ЦПК України визначено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Заявлена позивачем ціна позову у розмірі 113 604,33 грн. очевидно не відповідає ринковій вартості 1/3 частини спадкового майна , яке складається з квартири площею 31,7 кв.м, та житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований на земельній ділянці площею 441 кв.м.

При цьому позивач будь-яких доказів про реальну ринкову вартість спадкового майна на момент подання позову не надав.

Оскільки визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, а на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, суд попередньо визначає судовий збір, який належить сплатити позивачу за позовну вимогу майнового характеру (про визнання права власності на майно в порядку спадкування ) у розмірі 4000,00 грн.

За таких обставин, позивачу необхідно надати оригінал квитанцію про сплату судового збору в сумі 4000,00 грн..

Вищевикладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків сім днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити , що у разі невиконання ухвали суду, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.Є. Жукова

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Ухвала набрала законної сили

Секретар судового засідання О.В. Мироненко

Копію засвідчено