УХВАЛА

24 січня 2024 року

м. Київ

справа № 686/14725/21

провадження № 61-18066ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Гудими Д. А., Русинчука М. М., розглянув у порядку письмового провадження відзив Хмельницької міської ради, підписаний представником Сторчай Наталею Петрівною, на касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 16 листопада 2023 року у справі за позовом керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

19 грудня 2023 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд»подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Хмельницького апеляційного суду від 16 листопада 2023 року.

Ухвалою Верховного Суду від 05 січня 2024 року відкрито касаційне провадження в цій справі.

22 січня 2024 року Хмельницька міська рада через систему «Електронний суд» подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 .

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. У статті 62 ЦПК України визначено документи, що підтверджують повноваження представників.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК України).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

У частині другій, четвертій статті 183 ЦПК України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

До відзиву Хмельницької міської ради додано довіреність у порядку передоручення від 05 травня 2022 року, якою Симчишин О. С. уповноважив Сторчай Н. П. представляти інтереси Хмельницької міської ради в судах України та копію витягу з ЄДР, згідно відомостей якого Симчишин О. С. є керівником Хмельницької міської ради. Проте до відзиву не додано документів, якіб засвідчували можливість Строчай Н. П. представляти Хмельницьку міську раду в суді за правилами самопредставництва за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом), чи як представника (адвоката).

Тому зазначений відзив Хмельницької міської ради, підписаний Сторчай Н. П. підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 183, 260, 400 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відзив Хмельницької міської ради, підписаний представником Сторчай Наталею Петрівною, на касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 686/14714/21 повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Краснощоков

Д. А. Гудима

М. М. Русинчук