Справа №522/2241/24-Е
Провадження №2/522/3367/24
УХВАЛА

23 вересня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд міста Одеси у складі:

головуючої судді Косіциної В.В.;

розглянувши на підставі наявних матеріалів клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про повернення на стадію підготовчого провадження та клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про зміну предмету позову,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Михайлич Олександра Володимировича до Національного авіаційного університету про поновлення на роботі.

08 липня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про повернення на стадію підготовчого провадження, у якому заявник просив повернутися на стадію підготовчого провадження.

Заява мотивована тим, що станом на дату звернення до суду із зазначеним клопотання обраний позивачем спосіб захисту став неефективним з огляду на те, що фактично закінчився строк дії трудового договору, укладеного між позивачем та відповідачем, у зв`язку з чим виникла необхідність у зміні предмету позову.

23 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника НАУ надійшло заперечення щодо повернення на стадію підготовчого провадження, у якому заявник просив відмовити у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про повернення на стадію підготовчого провадження та клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про зміну предмету позову.

Заперечення мотивовано тим, що позивачу було відомо факт того, що строк дії трудового договору закінчується 30.06.2024 року, а тому, він міг подати заяву про зміну предмету позову на стадії підготовчого засідання.

Відповідно до ч.1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.2 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові КЦС ВС від 05.10.2022 № 204/6085/20 вказано, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими. Зазначена правова позиція також викладена у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21.

У п.3 с.2 ст.197 ЦПК України вказано, що у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Тобто, вирішення питання про уточнення позовних вимог (збільшення або зменшення розміру позовних вимог) може відбуватися виключно на стадії підготовчого засідання.

З матеріалів справи вбачається, що контракт №542/п.138 з науково-педагогічним працівником, що укладений 23 червня 2021 року між позивачем та відповідачем містить строк дії договору, та відповідно до його змісту строк дії договору закінчується 30 червня 2024 року.

Проте, позивач звернувся до суду із первісним позовом 16 лютого 2024 року, тобто, майже за 5 місяців до моменту закінчення строку трудового контракту, та відповідно мав правомірні очікування стосовно того, що до закінчення строку дії трудового контракту було вирішено питання про його поновлення на роботі.

У запереченні на клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження зазначається про те, що 08 травня 2024 року НАУ було надіслано відповідь на адвокатський запит представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни, який містив наказ НАУ №481/к від 30.06.2023 року, відповідно до якого ОСОБА_1 було переведено до обрання за конкурсом, але не пізніше 30.06.2024 року.

Проте, у підготовчому засіданні, що призначено на 23 квітня 2024 року постановлено ухвалу, що занесена до протоколу судового засідання, та відповідно до якої прийнято рішення про закриття підготовчого засідання по справі та призначення справи до судового розгляду.

Враховуючи вищенаведене, з метою проведення всіх підготовчих дій, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, вчинення яких можливе лише на стадії підготовчого провадження, суд приходить до висновку про необхідність повернення до стадії підготовчого провадження.

Щодо клопотання про зміну предмету позову, суд зазначає наступне.

Разом із заявою про повернення на стадію підготовчого провадження до суду надійшло клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про зміну предмету позову, у якому заявник просить змінити предмет позову, зокрема: визнати протиправним та скасувати наказ Національного авіаційного університету від 11 січня 2024 року № 02/К-С про оголошення догани ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Національного авіаційного університету від 12 січня 2024 року № 03/К-С про оголошення догани ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Національного авіаційного університету від 15 січня 2024 року № 04/К-С про оголошення догани ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Національного авіаційного університету від 16 січня 2024 року № 54/К про звільнення ОСОБА_1 ; визнати припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 та НАУ з 30.06.2024 року на підставі п.2 ч.1 ст.36 КЗпП у зв`язку з закінченням строку дії трудового договору; стягнути з Національного авіаційного університету на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу; стягнути з Національного авіаційного університету на користь ОСОБА_1 компенсацію за невикористану відпустку у період з 17 січня 2024 року по 30 червня 2024 року.

Як вже зазначалося, 23 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника НАУ надійшло заперечення щодо повернення на стадію підготовчого провадження, у якому заявник просив відмовити у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про повернення на стадію підготовчого провадження та клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про зміну предмету позову.

Заперечення мотивовано тим, що позивачу було відомо факт того, що строк дії трудового договору закінчується 30.06.2024 року, а тому, він міг подати заяву про зміну предмету позову на стадії підготовчого засідання.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (частина третя статті 49 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що «зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті».

Верховний Суд зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні у ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/обраних способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

ВС неодноразово наголошував на тому, що лише до закінчення підготовчого засідання позивачі можуть збільшити або зменшити позовні вимоги, змінити предмет або підставу позову.

Враховуючи те, що судом прийнято рішення про повернення на стадію підготовчого провадження, а сама заява відповідає формі та змісту, визначеному ЦПК України та волі сторін, суд приходить до висновку про прийняття заяви представника позивача - адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про зміну предмету позову.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 189, 200, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про повернення на стадію підготовчого провадження задовольнити.

Повернутися до розгляду справи №522/2241/24-Е (провадження №2/522/3367/24) на стадію підготовчого провадження.

Прийняти до розгляду клопотання представника позивача - адвоката Бориченко Катерини Валеріївни про зміну предмету позову у цивільній справі №522/2241/24-Е за позовом ОСОБА_1 до Національного авіаційного університету про визнання протиправними та скасування наказів, визнання трудових відносин припиненими, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та компенсації за невикористану відпустку.

Призначити проведення підготовчого судового засідання на 10 жовтня 2024 року на 11 год. 00 хв. у залі суду № 224 у приміщенні суду за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 33

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали для подання до суду відзиву на позов, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву відповідача для подання відповіді на відзив у відповідності до вимог статті 179 Цивільного процесуального кодексу України.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь у відповідності до вимог статті 180 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Косіцина В.В.