Справа № 466/5217/24
Провадження № 2/156/251/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

05 липня 2024 року сел. Іваничі

Суддя Іваничівського районного суду Волинської області Малюшевська І. Є., ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Кізюн Оксана Миколаївна

до ОСОБА_2

про позбавлення батьківських прав,

в с т а н о в и в :

13.05.2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Кізюн О.М. звернулася до Шевченківського районного суду м. Львова з позовом до ОСОБА_2 з вимогою про позбавлення її батьківських прав щодо малолітньої дочки ОСОБА_3 .

Ухвалою від 16.05.2024 року вказану позовну заяву передано до Іваничівського районного суду Волинської області за підсудністю

04.07.2024 року вказана цивільна справа надійшла до Іваничівського районного суду Волинської області та того ж дня розподілена головуючому судді Малюшевській І.Є.

Під час вирішення питання про можливість відкриття провадження у справі, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стст.175,177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, позовна заява повинна містити, місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс. Представник позивача у позовній заяві вказала, що відповідачка надіслала позивачу нотаріально засвідчену заяву про відмову від батьківських прав щодо доньки. Таким чином, позивачу повинно бути відоме останнє місце перебування відповідачки, оскільки така адреса відповідачки повинна бути вказана на конверті поштового відправлення. Однак, відповідних відомостей стороною позивача у позовній заяві не вказано.

Також позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. У позовній заяві представником позивача третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору визначено Відділ служби у справах дітей Шевченківського району Львівської обласної державної адміністрації, однак код ЄДРПОУ та відомості про наявність або відсутність електронного кабінету не зазначено.

Також на порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позатим слід вказати, відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів, зокрема, щодо позбавлення батьківських прав, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. У позовній заяві представником позивача третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору визначено Відділ служби у справах дітей Шевченківського району Львівської обласної державної адміністрації, що є відмінним органом від Органу опіки та піклування.

Згідно із ч. 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до Постанови КМУ від 24 вересня 2008 р. № 866 «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини» працівник служби у справах дітей проводить бесіду з батьками, у разі можливості з іншими родичами дитини, а також звертається до соціального закладу та/або фахівця із соціальної роботи щодо забезпечення проведення оцінки потреб батьків з метою встановлення здатності матері, батька виконувати обов`язки щодо виховання дитини та догляду за нею. До уваги беруться ставлення батьків до виконання батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, стан здоров`я дитини, факти вчинення домашнього насильства стосовно дитини або за її присутності та інші вагомі обставини. Після з`ясування обставин, що призвели до виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини, служба у справах дітей складає висновок. Участь у вихованні дитини та у разі потреби порядок побачення з дитиною того з батьків, який проживає окремо від неї, встановлюються рішенням районної, районної у м. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчого органу міської, районної у місті (у разі утворення) ради, сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади з урахуванням висновку служби у справах дітей. Під час розгляду судом спорів між батьками щодо виховання дитини районна, районна у м. Києві та Севастополі держадміністрація, виконавчий орган міської, районної у місті (у разі утворення) ради, сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади подає суду письмовий висновок про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, місце та час їх спілкування, складений на підставі відомостей, одержаних службою у справах дітей в результаті проведення бесіди з батьками, дитиною, родичами, які беруть участь у її вихованні, обстеження умов проживання дитини, батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються зазначеної справи. Суддею встановлено, що ні позовна заява, ні матеріали справи не містять відомостей щодо зареєстрованого місця проживання/перебування дитини та не вказано з ким саме (з ким із батьків чи родичів) на даний час проживає дитина.

Крім цього, відповідно до вимог ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви долучено два примірники позовної заяви для відповідачки та третьої особи, однак один примірник позовної заяви представником не підписаний.

Такі недоліки перешкоджають вирішенню суддею питання про можливість відкриття провадження у даній справі.

При цьому слід зазначити, що такій ситуації суддя звертає увагу, що вирішуване питання про відкриття провадження у справі охоплюється змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд. Так, стосовно питання доступу до суду Європейський Суд з прав людини в своїй прецедент ній практиці звертає увагу на те, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Європейський Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання (див. ухвалу щодо прийнятності у справі «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року). А тому, в даній ситуації встановлення цивільним процесуальним законодавством вимог до позовної заяви і залишення поданого позивачем позову до суду без руху, у зв`язку із його невідповідністю вимогам, передбачених законом, ґрунтується на нормах закону і слугує меті здійснення правосуддя, що в цілому не являється обмеженням доступу позивача до суду.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, суд вважає, що позовну заяву відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ч. 1, 2 ст. 185, ст. ст. 260-261, 353 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання вимог судді про усунення недоліків в наданий строк, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. Є. Малюшевська