Провадження №2/389/708/24
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2024 року місто Знам`янка

Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Савельєва О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до суду, в якій просив визнати за ним право власності на частку за договором простого товариства від 17.11.2023, а також продовжити йому строк на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддею встановлено наступне.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч зазначеному, позовна заява не містить адрес електронної пошти відповідача та третьої особи, а також відомостей про наявність або відсутність у них електронних кабінетів. Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що вказаний ним реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача та третьої особи є ідентичним.

Крім того, приписами п.4 ч.3 чт.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно з частиною першою статті 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Всупереч зазначеному, позивач у поданій позовній заяві просить визнати за ним право власності на частку за договором простого товариства від 17.11.2023. При цьому, зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів не вбачається, на яку саме частку ОСОБА_1 просить визнати за ним право власності.

За приписами п.п.6, 7, 8, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна зава повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

При цьому, позовна заява не містить відомостей, які визначені п.п.6, 7, 8, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Крім того, відповідно до положень ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Так, позивач подав суду позовну заяву та додані до неї документи в електронній формі, через підсистему «Електронний суд», при цьому ним не додано доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених цивільним процесуальним законодавством, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків.

Крім того, суддя вважає за необхідне звернути увагу ОСОБА_1 на те, що ним в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору вказано ОСОБА_3 . Разом з цим, як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст.25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження, а припиняється у момент її смерті.

Статтею 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Згідно з ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч.1 ст.48 ЦПК України).

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Аналіз вказаних норм процесуального права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення з позовом до суду третя особа у справі має бути живим, тобто мати цивільну процесуальну правоздатність.

З огляду на викладене, суддя пропонує позивачу визначитись з належною третьою особою у справі у справі, оскільки на момент звернення з даним позовом до суду третя особа, як не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 значиться померлим, його цивільна правоздатність і дієздатність припинились 02.03.2024.

Також суддя звертає увагу позивача, що відповідно до положень Цивільного кодексу України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Юридичні особи та інші учасники цивільних відносин за законом можуть бути спадкоємцями лише за заповітом. Це стосується як держави України, так і територіальних громад, іноземних держав, інших суб`єктів публічного права. Спадщина за законом оформляється, коли спадкодавець не залишив заповіту. У такому разі на спадок можуть претендувати родичі за ступенем спорідненості. Спадкоємець має право прийняти спадщину або відмовитись від неї - у визначений 6-місячний строк. Перша черга спадкування - це діти померлого, чоловік чи дружина, а також батьки. Другий ступінь споріднення - брати, сестри, дід, баба та онуки. Третій ступінь споріднення стосується дядьків, тіток, племінників. Четверта черга - особи, що проживали з померлим однією сім`єю не менш ніж п`ять років до моменту відкриття спадку. П`ята черга визначає право на спадкування інших родичів до шостого ступеня споріднення включно.

З огляду на викладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати ОСОБА_1 строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно, залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.В. Савельєва