СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/335/24
ун. № 754/97/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва

під головуванням судді Сенька М.Ф.,

за участі секретаря Мирзак А.С.,

вивчивши в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали цивільної справи за заявою акціонерного товариства "Укрсиббанк" про визнання спадщини від умерлого, заінтересована особа: територіальна громада в особі Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації

встановив:

Заявник звернувся до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, у якій просить визнати відумерлою спадщину - майно, що належало ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги заяви мотивовано тим, що між заявником та ОСОБА_1 укладено договір про надання споживчого кредиту N?0 від 14.03.2007 року, отримав кредитні кошти у розмірі 35000.00 дол. США та зобов?язався їх повернути, сплатити проценти на умовах, вказаних у договорі.

В забезпечення виконання кредитних зобов?язань по вказаним договорам ОСОБА_1 передав в іпотеку банку квартиру, що знаходяться за адресою - АДРЕСА_1 . Одночасно з укладенням договорів були зареєстровані заборона відчуження обтяження іпотекою.

Після смерті ОСОБА_1 залишилися заборгованість за кредитним договоро нерухомість, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та входить складу спадщини.

Оскільки свідоцтва про право на спадщину не видавались, після смерті позичальника минуло більше року, є підстави для визнання спадщини відумерлою та передачі її у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Учасники процесу до суду не прибули.

Дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що заяву про визнання спадщини відумерлою слід залишити без розгляду, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

Згідно даних КП "Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду в Святошинському районі м.Києва" від 30.07.2014 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 07.06.2007 року по день смерті.

Отже, станом на час своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 був зареєстрований за вказаною вище адресою.

За цією ж адресою станом на час смерті ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 були зареєстровані дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (з 13.03.2008 року по теперішній час), та син ОСОБА_3 (з 03.10.2006 року по теперішній час).

Зі змісту витребуваної судом копії матеріалів спадкової справи №493/2014 від 31.07.2014 року щодо майна померлого ОСОБА_1 вбачається, що вона заведена за заявою сина померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

За змістом ст. 1261 ЦК України , у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно положень ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Статтею 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Із наведеного вбачається, що діти померлого, як спадкоємці першої черги, прийняли спадщину після смерті свого сина, оскільки станом на час його смерті були зареєстровані із ним за однією адресою, що дозволяє спадкоємцям не звертатись із окремою заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, і матеріали спадкової справи до майна померлого ОСОБА_1 свідчать про те, що спадкоємці із заявами про відмову від прийняття спадщини не звертались. При цьому, як зазначено вище, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, у померлого ОСОБА_1 наявні законні спадкоємці, які прийняли спадщину.

Статтею 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про визнання спадщини відумерлою.

Частиною 6 ст. 294 ЦПК України встановлено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Із наведених обставин вбачається, що у даному випадку під час розгляду справи в окремому провадженні виник спір про право, адже заявник вимагає визнання спадщини відумерлою, натомість у померлого наявні спадкоємці за законом які прийняли спадщину, тож такий спір має розглядатись за правилами позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 293, 294, 353-355 ЦК України, ст.ст. 1261, 1268, 1277, 1296 ЦК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Заяву акціонерного товариства "Укрсиббанк" про визнання спадщини від умерлого - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику Акціонерному товариству "Укрсиббанк", що він має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали суду.

Головуючий Сенько М.Ф.