У х в а л а

18 вересня 2024 року

м. Київ

Справа № 130/383/19

Провадження № 61-17184св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - ознайомився з матеріалами справи

за позовом ОСОБА_1 (далі - позивачка) до Гніванської міської ради Вінницького району Вінницької області (далі - відповідач) про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

за касаційною скаргою ОСОБА_2 (далі - скаржник) на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 2 листопада 2023 року про закриття апеляційного провадження та

в с т а н о в и в:

1. У лютому 2019 року позивачка звернулася до суду з позовом, у якому просила: встановити факти, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жмеринці Вінницької області (далі - спадкодавець), був рідним братом її діда - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Тарасівці Жмеринського району Вінницької області, а позивачка є двоюрідною онукою спадкодавця; визначити додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця.

2. 23 вересня 2021 року Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області постановив ухвалу, згідно з якою позовні вимоги позивачки до скаржника залишив без розгляду та замінив Потоківську сільську раду Жмеринського району Вінницької області її правонаступником, яким є відповідач.

3. 20 січня 2022 року цей суд ухвалив рішення, згідно з яким позов до відповідача задовольнив. Мотивував тим, що факт родинних відносин позивачки зі спадкодавцем підтверджує сукупність досліджених судом доказів. Відсутність у позивачки відомостей про ці родинні відносини на час відкриття спадщини є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

4. 2 листопада 2023 року Вінницький апеляційний суд постановив ухвалу, згідно з якою закрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою скаржника на рішення суду першої інстанції. Мотивував тим, що скаржник не є спадкоємцем спадкодавця, тому рішення у справі не стосується його прав, свобод, законних інтересів та (або) обов`язків.

5. 30 листопада 2023 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить: скасувати ухвалу Вінницького апеляційного суду від 2 листопада 2023 року й «ухвалити нове рішення, яким справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції»; зупинити дію рішення Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 20 січня 2022 року щодо встановлення позивачці додаткового строку на прийняття спадщини.

6. 29 січня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали. Скаржник мав: зазначити відомості про наявність або відсутність у нього електронного кабінету; вказати дату отримання ним копії оскарженої ухвали суду апеляційної інстанції та надати докази, які це підтверджують; надати відповідно до кількості учасників справи додатки до касаційної скарги, які він не додав раніше.

7. 5 лютого 2024 року скаржник відправив до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 2 листопада 2023 року, в якій усунув недоліки, вказані в ухвалі Верховного Суду.

8. 11 березня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою відкрив касаційне провадження у справі й витребував її із суду першої інстанції, відмовив у задоволенні заяви скаржника про зупинення дії судового рішення.

9. Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, Верховний Суд вважає відсутніми підстави, визначені частинами третьою та четвертою статті 401 ЦПК України. Тому з урахуванням категорії та складності справи призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

10. Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться (частина тринадцята статті 7 ЦПК України).

11. У суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (частина перша статті 402 ЦПК України).

12. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду звертає увагу на те, що якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами; у разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята статті 272 ЦПК України).

Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 261, 272, 400, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

у х в а л и в :

призначити справу № 130/383/19 до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Д. А. Гудима
Є. В. Краснощоков
П. І. Пархоменко