УХВАЛА

про повернення заяви

23.09.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі

за позовом ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 ,

до ОСОБА_3

про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в:

Позивачі звернулись до суду із зазначеною позовною заявою, у якій просять:

ухвалити рішення, яким визнати, що форма та порядок посвідчення заповіту за номером 67279602, бланк НМР 828846, номер в реєстрі нотаріальних дій -- 89, посвідчений приватним нотаріусом Рогальською Р.І. 01.03.2021 не відповідає вимогам закону;

визнати заповіт ОСОБА_4 , за номером 67279602, бланк НМР 828846, номер в реєстрі нотаріальних дій -89, посвідчений приватним нотаріусом Рогальською Р.І. 01.03.2021недійсним;

під час підготовчого засідання, вирішити питання про призначення судом посмертної судово-медичної експертизи про, що буде надано відповідне клопотання.

18.09.2024 від представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_5 до суду надійшла заява, у якій вона просить позовну заяву залишити без розгляду.

При вирішенні питання про прийняття до розгляду заяви представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_5 про залишення позову без розгляду, судом встановлено, що від імені позивача ОСОБА_1 діє представник ОСОБА_5 , повноваження якої підтверджуються довіреністю від 09.11.2022. Водночас, окрім вказаної довіреності, відповідних документів щодо права представництва інтересів позивача ОСОБА_2 під час розгляду даної справи судом, а саме, щодо того, що ОСОБА_5 є адвокатом, матеріали справи не містять.

З огляду на встановлені судом обставини, суд дійшов наступного висновку.

Нормами п. 1 ч. 2 ст. 183 ЦПК України визначено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Заяву про залишення позову без розгляду подано до суду представником ОСОБА_5 , яка діє на підставі довіреності, яка видана ОСОБА_2 від 09.11.2022.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Виключення передбачені лише для трудових спорів та малозначних справ.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ч. 4 ст. 274 ЦПК України визначено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Отже, в силу положень п. 2 ч. 6 ст. 19, п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, дана справи не є малозначною та підлягає розгляду виключно у порядку загального позовного провадження, оскільки є справою у спорі щодо спадкування.

За змістом ст. 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до п/п 11 п.16-1 розділу ХV Конституції України представництво у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Згідно з ч.4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Проте, до позовної заяви не додані докази про те, що ОСОБА_5 є адвокатом.

За таких обставин, заява про залишення позову без розгляду підлягає поверненню заявнику відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 ЦПК України, оскільки заяву від імені позивача ОСОБА_2 підписано представником, який не має права на представництво інтересів позивача у даній справі.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 15, 19, 58, 60, 62, 183, 258, 260, 274, 353, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_5 про залишення позову без розгляду - повернути заявнику без розгляду.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.А. Воробйова