КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2024року місто Київ

справа № 759/6332/24

Київський апеляційний судв складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу позивача Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 12 квітня 2024 року про повернення позову, постановлену під головуванням судді Сенько М.Ф., у справі за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення пайового внеску,-

В С Т А Н О В И В:

В березні 2024 року Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на його користь пайовий внесок у розмірі 836516,69 грн.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 12 квітня 2024 року позовну заяву Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) повернуто позивачу.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, позивач Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив ухвалу скасуватита направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог посилався на те, що суд першої інстанції у порушення статей 260, 263 ЦПК України не з`ясував належним чином фактичних обставин справи, не дослідив поданні до позовної заяви докази на підтвердження повноваження представника Департаменту, що призвело до порушення норм процесуального права.

Вказував, що Департамент разом із позовною заявою подав докази на підтвердження повноваження представника в порядку самопредставництва.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Згідно з п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, в тому числі про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому, розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Повертаючи позовну заяву позивачу, суд першої інстанції посилаючись на положення п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України виходив з того, що позовна заява надійшла до суду за підписом Павлова Р.В. , який діє на підставі довіреності, що видана йому керівником Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради Мельник Н.О., однак у вказаній довіреності відсутнє посилання на закон, статут, положення, трудовий договір, що містять повноваження довіреної особи діяти від імені юридичної особи, відсутня і вказівка на те, що Павлов Р.В є професійним адвокатом.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч.7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Положеннями п.1ч.4 ст.185 ЦПК України визначено, що заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво».

Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як у порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

Під час розгляду спорів, що виникають із трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу (частина друга статті 60 ЦПК України).

Таким чином, у цивільному процесуальному законі встановлено конкретні випадки, у яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Повноваження таких осіб відповідно до пункту 1 частини першої статті 62 ЦПК України мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.

Починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Наведені правові висновки викладені в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) та у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, вона підписана Павловим Р.В. , як представником позивача Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА).

На підтвердження повноважень подавати та підписувати від імені Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) позовну заяву Павловим Р.В. в порядку самопредставництва було додано:

наказ №34к від 01 березня 2023 року про призначення Павлова Р.В. на посаду начальника відділу організації позовної роботи та судового представництва управління правового забезпечення Департаменту;

посадову інструкцію начальника відділу організації позовної роботи та судового представництва управління правового забезпечення Департаменту від 05 липня 2023 року;

довіреність представника виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10 січня 2024 року за №050/14-112;

положення про Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02 березня 2023 року №6025/6066.

Відповідно до наказу від 01 березня 2023 №34к Павлова Р.В. призначено на посаду начальника відділу організації позовної роботи та судового представництва управління правового забезпечення Департаменту.

Згідно з посадовою інструкцією начальника відділу організації позовної роботи та судового представництва управління правового забезпечення Департаменту від 05 липня 2023 року основними посадовими обов`язками є участь у розробці, підготовці та поданні позовних заяв, апеляційних та касаційних, інших процесуальних документів, участь у судових засіданнях.

Також підсистемою Електронний суд ЄСІТС було автоматично згенеровано довіреність №1 від 22 травня 2023 року, в якій зазначено, що Мельник Н.О. на підставі витягу з ЄДР від 24 листопада 2021 року щодо Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) уповноважила, в порядку передоручення Павлова Р.В.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції не враховано наведені вище норми права, висновки Верховного Суду, належно не перевірено додані до позовної заяви документи на підтвердження повноважень представника Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)- Павлова Р.В. щодо представництва інтересів позивача у цій справі в порядку самопредставництва.

Аналізуючи фактичні обставини справи, вимоги процесуального права, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про повернення позивачу позовної заяви з підстав, передбачених ст.185 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Так, у справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 12 квітня 2024 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: