Справа № 948/708/24
Номер провадження 2-о/948/24/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.09.2024 суддя Машівського районного суду Полтавської області Кравець С.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Машівської селищної ради Полтавської області, заінтересовані особи: Військова частина НОМЕР_1 Національної Гвардії України, Військова частина НОМЕР_2 Національної Гвардії України про встановлення факту, що має юридичне значення

в с т а н о в и л а :

у вересні 2024 року заявник звернувся до суду з зазначеною заявою, в якій просить встановити факт перебування неповнолітніх дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на його утриманні, оскільки опікуном малолітніх трьох дітей-сиріт призначена його дружина, але фактично діти перебувають на його утриманні так як за його рахунок вони забезпечені всім необхідним для життя тоді як на його звернення до ВЧ про звільнення з військової служби йому було відмовлено, через те, що не на нього покладені обов`язки піклувальника.

Вирішуючи питання про відкриття провадженні у справі, суд установив таке.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі було встановлено, що заявник вдруге звертається до суду із зазначеною заявою з тих самих підстав, по якій вже прийнято відповідне рішення.

Так, як вбачається з ухвали Машівського районного суду Полтавської області від 09.08.2024 р. у серпні 2024 р. заявник ОСОБА_1 вже звертався до суду з даною заявою у відкритті провадження за якою йому було відмовлено, оскільки як вбачалось зі змісту заяви ОСОБА_1 метою встановлення факту, що має юридичне значення є подальше вирішення питання щодо звільнення його із військової служби, а отже у даних правовідносинах убачався спір про право, який має вирішуватися у позовному провадженні. Одночасно було роз`яснено заявнику, що відмова у відкритті провадження у справі перешкоджає повторному зверненню до суду з такою самою заявою, однак він може звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

За вказаних обставин суд вважає, що заявник ОСОБА_1 після отриманої відмови у відкритті провадження за первісною заявою, не скористався роз`ясненим йому судом правом на звернення з позовною заявою на загальних підставах, натомість звернувся вдруге до суду в порядку окремого провадження з тотожною заявою та з тими самими матеріально правовими вимогами, обставинами, що обґрунтовують звернення, відмінним є лише зазначення ще однієї заінтересованої особи, де заявник з 03.09.2024 р. перебуває на військовій службі та надано повідомлення Машівської селищної ради №1448 від 05.09.2024 р. щодо видачі довідок про утримання дітей.

За нормами чч.3,4 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи вищенаведене та керуючись норми чч.3,4 ст.44 ЦПК України суд визнає дії заявника щодо повторного звернення ним до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення як зловживання ним процесуальними правами, що полягає у їх недобросовісному використанні, а тому заяву з доданими до неї документами слід повернути заявнику.

Керуючись ст.ст. 44 ЦПК України

у х в а л и л а :

визнати дії заявника ОСОБА_1 щодо повторного звернення до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення - зловживанням процесуальними правами.

Заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Машівської селищної ради Полтавської області, заінтересовані особи: Військова частина НОМЕР_1 Національної Гвардії України, Військова частина НОМЕР_2 Національної Гвардії України про встановлення факту, що має юридичне значення - повернути заявнику зі всіма додатками до неї.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя С.В.Кравець