Справа № 645/5671/24
Провадження № 2/645/2453/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття провадження та призначення у підготовче засідання

24 вересня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі судді Алтухової О.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Четвертої Харківської міської Державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), в особі Відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, Територіальної громади м.Харкова в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Четверта Харківська міська Державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), , 61089, м.Харків, вул. Бібліка, 37, в особі Відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, 61061, м.Харків, вул. Василя Мельника, 2;

Відповідач: Територіальна громада м.Харкова в особі Харківської міської ради, 2, 61003, м.Харків, м-н Конституції, 7,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у два місяці.

При вивченні позовної заяви та доданих до неї документів, невідповідності її вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України судом не встановлено, тому суд приходить до висновку про відкриття провадження у справі.

У ч. 1 ст.30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

При вирішенні питанні про підсудність даної справи, суд бере до уваги правову позицію Великої Палати Верховного суду, викладену у постанові від 16.02.2021 у справі № 911/2390/18, відповідно до якої за визначенням, що дає Академічний тлумачний словник української мови, словосполука «з приводу» означає «у зв`язку з чим-небудь», тому словосполучення «з приводу нерухомого майна» треба розуміти як будь-який спір у зв`язку з нерухомим майно або певними діями, пов`язаними з цим майном. Аналізуючи логічну послідовність зміни формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю, убачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору. Таким чином, виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Предметом позову у цій справі є спадкові права позивачки. З позову вбачається, що спадок після смерті батька ОСОБА_3 - ОСОБА_4 складається з 1/3 будинку № 18 по в`їзду Комунальному в м.Харкові, який знаходиться в Немишлянському районі м.Харкова.

Таким чином справа підсудна Фрунзенському районному суду м.Харкова.

Вказана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до положень ч.4 ст.274 ЦПК України, оскільки відноситься до справ щодо спадкування, в зв`язку з чим її розгляд слід здійснювати за правилами загального позовного провадження.

З метою виконання вимог передбачених ч.1 ст.189 ЦПК України слід розпочати підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі.

Також, з метою економії процесуального часу під час підготовчого провадження та розгляду даної справи, суд вважає необхідним зазначити наступне.

З позову вбачається, що окрім позивачки позовна заява підписана ОСОБА_5 , який в позові зазначений як представник позивача за довіреністю. Відповідна довіреність міститься і в матеріалах позову.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Виключенням з цього правила є ч. 2 ст. 60 ЦПК України, в якій закріплено, що під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Проте, дана справа до таких спорів не відноситься.

Цивільне процесуальне представництво - це такі юридичні відносини, в яких одна особа - представник, виконує на підставі повноваження, наданого йому законом, статутом, положенням або договором, процесуальні дії у цивільному судочинстві на захист прав і охоронюваних законом інтересів іншої особи, державних і громадських інтересів.

У цивільному судочинстві є два інститути, коли від імені та в інтересах сторін, третіх осіб можуть діяти інші особи: представництво та участь у судовому процесі органів та осіб, яким за законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб ( ухвала ВС від 25.03.2022 у справі № 318/131/18).

Згідно з підпунктом 1 1 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону України від 02.06.2016 № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)») представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами здійснюється: у Верховному Суді та судах касаційної інстанції - з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Із системного аналізу наведених положень законодавства випливає, що представництво у цивільному процесі в спадкових справах має здійснюватися адвокатом.

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Особа, яка здійснює представництво за довіреністю, в якій зазначено, що вона видана фізичній особі/ громадянину, повинна мати статус адвоката та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю (постанова ОП КГС ВС від 12.10.2018, справа № 908/1101/17).

Відомостей про те, що ОСОБА_5 , зазначений у позові, як представник позивача за довіреністю, є адвокатом матеріали справи не містять.

Представництво за законом унормовано статтею 242 ЦК України, згідно з якою батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаною недієздатною. Законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Законне (необхідне, обов`язкове) процесуальне представництво виникає на підставі закону, адміністративного чи судового акту за наявності таких юридичних фактів: спорідненість, усиновлення, встановлення опіки чи піклування тощо.

Відповідно до статті 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Підставами виникнення законного представництва є: 1) факт походження дитини, встановлений та зареєстрований належним чином; 2) факт усиновлення, зареєстрований належним чином; 3) адміністративний акт про призначення опіки чи піклування.

Повноваження законних представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна (пункт 2 частини першої статті 62 ЦПК України).

Отже, цивільно-процесуальне законодавство України містить перелік осіб, які можуть брати участь у судовому засіданні як законні представники й тих осіб, які можуть мати законного представника.

Відомостей про те, що ОСОБА_5 може представляти інтереси позивачки за законом матеріали справи також не містять.

Таким чином, суд роз`яснює позивачці ОСОБА_3 , що вона має право самостійно представляти себе в суді або оформити відносини щодо її представництва іншою особою відповідно до вимог діючого законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 187, 274, 260 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Прийняти до розгляду та відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Четвертої Харківської міської Державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків), в особі Відокремленого підрозділу Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, Територіальної громади м.Харкова в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України розпочати підготовче провадження у справі.

Призначити підготовче засідання, яке відбудеться у приміщенні Фрунзенського районного суду м.Харкова (за адресою: м.Харків, б-р Б.Хмельницького, 32/38), на 11.00 годину 21 жовтня 2024 року.

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих документів, надіслати відповідачу, третім особам, позивачу надіслати копію ухвали.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України одночасно з надісланням (надання) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами ( ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу семиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частинам третьою-п`ятою ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу семиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частинам третьою-п`ятою ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://fr.hr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю.Алтухова