Справа № 754/9991/24
У Х В А Л А

Іменем України

24 вересня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді - Сенюти В.О.,

при секретарі - Василенко О.Г.

за участю:

заявника - ОСОБА_1

представника заявника - Грищука М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду міста Києва із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26.07.2024 відкрито провадження, призначено судове засідання.

11.09.2024 представник заінтересованої особи Київської міської ради - Городок Б. подав письмові пояснення, відповідно до яких заперечує щодо задоволення заяви. Вказав, що заява про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу подана з метою подальшого оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 . Проте, представник заінтересованої особи Київської міської ради заперечує право на спадкування ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 , оскільки вказана вимога є безпідставною, а письмові матеріали справи не містять докази на підтвердження обставин, вказаних у заяві.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Грищук М.В. заперечив наявність спору про право. Вказав, що залучення Київської міської ради в якості заінтересованої особи є лише судовою практикою, при цьому заінтересована особа не має жодного відношення до спадкового майна. Крім того, заявник просить встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, при цьому вимога про визнання права власності на спадкове майно відсутня.

Суд вислухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про необхідність залишення даної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та статтею 8 Конституції України гарантовано кожному право звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина.

Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч.. 1, 2 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду у порядку окремого провадження, зокрема, за умови, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних та юридичних осіб.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_1 просить суд встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 2003 року по день його смерті. Встановлення даного юридичного факту необхідно заявнику для оформлення спадкових прав.

Представник заінтересованої особи заперечує наведені в заяві обставини.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність залишення вказаної заяви без розгляду, оскільки до початку розгляду справи по суті судом встановлено, що існує спір про право ОСОБА_1 на спадкування майна після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Даний спір може бути вирішено в порядку позовного провадження шляхом звернення до суду із позовною заявою в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 293, 294, 315 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали складено: 24.09.2024.

Суддя В.О.Сенюта