Справа № 953/6644/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В.

за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.

розглянув у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заявлених вимог

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

- розірвати шлюб між позивачкою та відповідачем, який було зареєстровано 25.07.2015 Московським відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 937;

- після розірвання шлюбу не змінювати прізвище на дівоче, так як бажає надалі іменуватися прізвищем ОСОБА_3 .

Позовна заява мотивована тим, що у позивача з відповідачем відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Вони втратили почуття любові та поваги один до одного. Позивач з відповідачем декілька раз намагалися зберегти шлюб, але це не дало ніякого результату. Сторони живуть окремо. Спір про поділ майна, що є у спільній сумісній власності подружжя, відсутній.

Виклад позиції відповідача

09.08.2024 ОСОБА_2 подав через канцелярію суду заяву, в якій вказав, що не заперечує проти позову про розірвання шлюбу, просить задовольнити позов.

Процесуальні дії у справі

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2024 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Ухвалою суду від 29.07.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.

Суд відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом

25.07.2015 ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб, про що 25.07.2015 складено відповідний актовий запис № 937 у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась ОСОБА_5 , про що 14 березня 2018 року складено відповідний актовий запис №1193 у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. Батьками дитини записані: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 (а.с.11).

Позивачка вказує, що у неї з відповідачем відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Вони втратили почуття любові та поваги один до одного. Позивач з відповідачем декілька раз намагалися зберегти шлюб, але це не дало ніякого результату. Сторони живуть окремо. Спір про поділ майна, що є у спільній сумісній власності подружжя, відсутній.

Відповідач проти вимоги про розірвання шлюбу не заперечує та просить її задовольнити.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Відповідно до ч. 2 ст. 1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки.

Згідно з ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідачем подано заяву про визнання позову.

Суд вважає, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому дійшов висновку про прийняття такої відмови.

Суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивачка скористалась даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.194 чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Отже, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (ст. 113 СК України).

У зв`язку з викладеним суд вважає за можливе залишити позивачці прізвище " ОСОБА_3 ", про що вона просила у позові.

Висновки за результатами розгляду заяви

З огляду на вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Судовий збір

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 та 142 ЦПК України, а саме суд повертає позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, решту стягує з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 206, 223, 263-265, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

2. Розірвати шлюб між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, місце народження Україна, м. Харків) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянки України, місце народження Україна, Харківська обл., смт. Безлюдівка), зареєстрований 25 липня 2015 року Московським відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 937 від 25.07.2015.

3. Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 50 відсотків понесених нею судових витрат зі сплати судового збору в сумі 605,60 грн.

4. Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) - 50 відсотків понесених нею судових витрат зі сплати судового збору в сумі 605,60 грн з державного бюджету України, сплачених нею по платіжній інструкції № 45749385 від 01.07.2024.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://ki.hr.court.gov.ua/sud.

Повне судове рішення складено та підписано 25.09.2024.

Суддя Роман ВІТЮК