КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 квітня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Немировської О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354 - 357 ЦПК України по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» до ОСОБА_1 , треті особи: Київська міська рада (Київська державна адміністрація), Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація, про виселення із самовільно зайнятого жилого приміщення, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва», треті особи: Київська міська рада (Київська державна адміністрація), Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання права користування житловим приміщенням та зобов`язання укласти договір найму жилого приміщення, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року,

встановив:

ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду було відмовлено. Не погоджуючись з ухвалою, представник відповідача 08 березня 2024 року подав апеляційну скаргу.

Положеннями ст. 14 ЦПК України визначено, що Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подала апеляційну скаргу.

При зверненні до суду з апеляційною скаргою адвокат Костанян С.Е.вказував про наявність у нього зареєстрованого електронного кабінету, однак даних про його реєстраційний номер облікової картки платника податків для електронної ідентифікації у підсистемі Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи не зазначав.

Також апеляційна скарга не містить інформації про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету у скаржника ОСОБА_1 .

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без руху для виконання вимог ч. 2 ст. 356 ЦПК України.

Крім того, при зверненні до суду з апеляційною скаргою апелянтом не було надано доказів про сплату судового збору.

Провадження з виконання судових рішень є завершальною і невід`ємною стадією судового провадження по справі, в якій провадження за скаргою (заявою) не відкривається, а тому Законом України «Про судовий збір» не передбачено необхідність сплати судового збору за подання заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення. Разом з тим, в даному випадку предметом розгляду є апеляційна скарга на ухвалу, постановлену за наслідками розгляду відповідної заяви.

Пунктом 23 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зі змінами, внесеними постановою № 10 від 25 вересня 2015 року, роз`яснено, що підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено розмір ставки судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду залежно від того, здійснюються такі дії юридичною особою (фізичною особою-підприємцем) чи фізичною особою.

Зазначене положення стосується подання апеляційних і касаційних скарг, заяв про приєднання до них, на будь-які ухвали суду, що підлягають оскарженню незалежно від того, чи передбачено Законом України «Про судовий збір» справляння судового збору за подання тих заяв(скарг), за результатами розгляду яких постановляються відповідні ухвали.

Судовий збір справляється за подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачена Законом України «Про судовий збір» сплата судового збору за подання таких заяв, за результатами розгляду яких виноситься відповідні ухвали. Така позиція міститься і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2018 року (№ 12-66гс18).

Згідно з п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення зазначеного недоліку - сплати судового збору в розмірі 605 грн. 60 коп. на платіжні реквізити: отримувач коштів ГУК у Києві/Соломян.р-н/22030101; код отримувача (за кодом ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026010; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись ст.ст. 356-357, 185 ЦПК України, суд

ухвалив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року - залишити без руху.

Встановити апелянту п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги, зазначеного в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити апелянту, що в разі не усунення недоліку у встановлений строк, його апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

№ справи: 760/8229/22

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/9214/2024

Головуючий у суді першої інстанції: Жовноватюк В.С.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.