У Х В А Л А

Іменем України

19 вересня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О.

розглянувши в судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває вище зазначена цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки. а саме квартири АДРЕСА_1 .

Вчинені судом процесуальні дії та рішення суду.

Вказана цивільна справа перебувала в провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4

14.09.2018 ухвалою судді Деснянського районного суд м. Києва ОСОБА_4 відкрито провадження по справі

06.07.2021 ухвалою Деснянського районного суд м. Києва позов залишено без розгляду.

04.11.2021 постановою Київського апеляційного суду ухвалу від 06.07.2021 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відповідності до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.11.2021 цивільна справа підлягала новому автоматизованому розподілу у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_4 з посади судді та розподілена судді Саламон О.Б.

Згідно з ч. 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

29.11.2021 ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. прийнято справу в провадження, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засіданні по справі на 01.02.2022.

До суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі з посиланнями на те, що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 07.02.2022 відкрито провадження по цивільній справі № 754/1760/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Фінстрим», третя особа: ПАТ «Унівесрал Банк», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги за кредитним договором № 006-2008-473 від 29.02.2008 та договором іпотеки/нерухоме майно - квартири від 29.02.2008, укладеного 09.04.2021 між ТОВ «Фінстрим» та ОСОБА_2 . Зазначає, що розгляд цивільної справи № 754/1760/22 та ухвалення рішення істотно вплине на винесення рішення по справі № 754/12301/18, а відтак просить зупинити провадження.

01.02.2022 ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, постановлено замінити позивача Приватне акціонерне товариство «Універсал Банк» на його правонаступника - ОСОБА_2 .

07.02.2022 ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М. відкрито провадження по справі № 754/1760/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Фінстрим», третя особа: ПАТ «Унівесрал Банк», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги за кредитним договором та договором іпотеки, укладеним 09.04.2021 між ТОВ «Фінстрим» та ОСОБА_2

08 серпня 2022 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва зупинено провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки до набрання законної сили судовим рішенням в цивільній справі № 754/1760/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінстрим», третя особа: Приватне акціонерне товариство «Унівесрал Банк», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги за кредитним договором та договором іпотеки/нерухомого майна - квартири.

02.11.2023 ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М. позов ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінстрим», третя особа: Приватне акціонерне товаристіо «Універсал Банк», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги за кредитним договором та договором іпотеки/нерухомого майна-квартири - залишено без розгляду.

27.03.2024 представником позивача ОСОБА_2 - адвокатом Бутиріним Я.Я. подано клопотання про поновлення провадження у справі з посиланням на те, що ухвала від 02.11.2023 по справі № 754/1760/22 про залишення позову без розгляду не оскаржувалась і набрала законної сили.

03.04.2024 ухвалою Деснянського районного суду м. Києва провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки - поновлено.

Призначено підготовче судове засідання по справі на 01.05.2024.

В судове засідання, призначене на 01.05.2024 відповідач ОСОБА_1 не зявився, надавши електронне звернення щодо відкладення розгляду справу у зв`язку з хворобою.

Відкладено підготовче судове засідання на 29.05.2024

29.05.2024 до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі з посиланнями на те, що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 16.05.2024 відкрито провадження по цивільній справі № 754/6846/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Фінстрим», третя особа: ПАТ «Унівесрал Банк», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору відступлення права вимоги за кредитним договором № 006-2008-473 від 29.02.2008, визнання недійсним та скасування договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки/нерухоме майно - квартири від 29.02.2008, укладених 09.04.2021 між ТОВ «Фінстрим» та ОСОБА_2 . Зазначає, що розгляд цивільної справи № 754/6846/24 та ухвалення рішення істотно вплине на винесення рішення по справі № 754/12301/18, а відтак просить зупинити провадження.

В судове засідання, призначене на 29.05.2024, сторони не з`явилися, відкладено на 11.06.2024.

11.06.2024 розгляд справи знято у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті, відкладено на 14.08.2024.

14.06.2024 відкладено розгляд справи за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_6 для належного повідомлення відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи та можливістю ознайомитись з клопотанням, поданим 29.05.2024 ОСОБА_6 щодо зловживання процесуальними правами, відкладено на 19.09.2024.

19.09.2024 сторони не з`явилися. До суду надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Бутиріна Я.Я., в якій просить: засідання провести за відсутності відповідача ОСОБА_3 ; клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження відхилити з огляду на ухвалу від 02.09.2024; визнати зловживання процесуальними правами; підготовче засідання закрити та призначити справу до розгляду по суті.

Ознайомившись з клопотаннями ОСОБА_1 про зупинення провадження по справі та з клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 - адвоката Бутиріна Я.Я., суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Представника відповідача ОСОБА_3 - адвокат Бутирін Я.Я. вважає, що має місце зловживання процесуальними правами з боку ОСОБА_1 :

1.Ним було подано аналогічне клопотання, але стосовно розгляду справи № 754/1760/22.

2.Позови в справах № 754/6846/24 та № 754/1760/22 є ідентичними: по предмету позову, підставах та сторонах. Фактично позови є дослідно ідентичними.

3.При цьому прзов в справі № 754/1760/22 було залишено без розгляду через неодноразову неявку ОСОБА_1 В цій справі було призначено 13 засідань, 10 з яких було відкладено за ініціативою ОСОБА_1 , при цьому без надання обгрунтованості причини такого відкладення.

4.Окрім того, позов всправі № 754/1760/22 було залишено без розгляду ухвалою від 02.11.2023.

5.Розуміючи можливість повторної подачі позову, відповідач очікував 5 місяців, і лише 27 березня 2024 року подав клопотання про поновлення провадження в цій справі.

6.В свою чергу, дізнавшись про поновлення провадження, 13.05.2024 ОСОБА_1 Вдруге подав один і той самий позов, користуючись тим, що по справі № 754/1760/22 не було ухвалено рішення по суті.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Згідно зі ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних оюставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача ( відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав.

Відповідач вбачає в діях ОСОБА_1 обставини, передбачені п.п. 2 і 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, спрямовані на затягування процесу шляхом подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав до одного й того самого відповідача, а також подання клопотань для вирішення питання, які вже вирішено судом, за відсуьності інших підстав або нових обставин.

Згідно з ч. 3 ст. 44 ЦПК україни якщо подання скарги, заяви, клопотанняя визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

На думку суду, дії відповідача спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушує права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

Зокрема, повне ігнорування стороною відповідача вимог закону свідчить про явну зневагу останнього як до суду, так і до іншої сторони по справі.

На думку суду, дії відповідача - неодноразове звернення з тими ж вимогами, спрямовані на свідоме затягування судовго розгляду всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушує права інших учасникі процесу, суперечитт вимогам статей 6,17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

Ціль відповідача могла бути досягнута в більш пряморлінійний спосіб, а не неодноразове звернення з тими ж вимогами. Натомість, втрачаєтьчя час на неправильну процесуальну тактику, яка, здається застосовується більш для того, щоб затягнути провадження, ніж для того, щоб отримати рішення.

Використовуючи свою тактику затягування, відповідач несе відповідальність за загальну тривалість провадження, що визнається зловживання процесом, при цьому відповідач знову і знову переглядає в суді одне і те саме питання.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність в діях відповідача ознак зловживання процесуальними правами, що є діями, спрямованими на безпідставне затягування та перешкоджання ррзгляду цивільної справи, та може свідчити про навмисне перешкоджання проведення судового засідання та ррзгляду справи по суті.

Суд вважає за необхідне застосувати до відповідача ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді попередження у відповідності до ст. 144 ЦПК України.

Таким чином, за відсутності нових об`єктивних обставин, якими не можуть бути суб`єктивні тлумачення відповідачем норм процесуального права задля отриманого бажаного судового рішення є діями, які суперечать завданню цивільного судочинства в частині своєчасного розгляду і вирішення справи з метою ефектичного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав сторін спірних правовідносин, суд повертає клопотання відповідача ОСОБА_1 у відповідності до ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Що стосується закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду.

Справа перебуває у провадженні суду тривалий час, а саме з 2018 року.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно із п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Що стосується строків розгляду справи.

24 лютого 2022 року на всій території України введено воєнний стан на підставі Указу Президента України №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Станом на 01.02.2024 в Україні введено воєнний стан.

Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

При цьому, як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 29 вересня 2022 року по справі № 500/1912/22, застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Слід зазначити, що вищевказана справа розглядається в період дії воєнного стану.

Верховний суд у вказаній постанові, окрім іншого зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

При цьому суд зважає на важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв та доказів по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті.

За таких обставин, та для належного розгляду справи суд приходить до висновку про необхідність продовження строку розгляду справи на 90 днів з дня винесення даної ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 44, 148, 189, 196-198, 200, 250-252, 274, 278-279 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати дії ОСОБА_1 по поданню клопотання про зупинення провадження по справі № 754/12301/18 - зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України повернути ОСОБА_1 клопотання про зупинення провадження по справі № 754/12301/18.

Застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді попередження.

Закрити підготовче провадження у справі за ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 07 листопада 2024 року о 10 год. 00 хв.

Засідання відбудеться в приміщенні Деснянського районного суду м. Києва (м. Київ, пр. Червоної Калини, 5В, зал № 35).

Подовжити строк розгляду справи за позовом за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки на 90 днів з дня винесення даної ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ds.ki.court.gov.ua

На підставі ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Повний текст ухвали суду складено 23.09.2024.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б.