провадження № 2/361/2235/24
РІШЕННЯ

Іменем України

14 травня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого-судді Дутчака І.М.,
за участю секретаря Лебідя В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив розірвати шлюб між ним і ОСОБА_2 , який зареєстрований 20 травня 2022 року Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 290.

В обґрунтування позову зазначав, що 20 травня 2022 року він і ОСОБА_2 вдруге уклали шлюб. У попередньому шлюбі у них народилося двоє дітей: ІНФОРМАЦІЯ_1 син ОСОБА_3 , та ІНФОРМАЦІЯ_2 дочка ОСОБА_4 . Через вісім місяців спільного сумісного проживання сторони зрозуміли, що між ними відсутнє взаєморозуміння. Відповідача не влаштовувало, що він військовослужбовець і майже постійно перебуває на бойовому чергуванні, щодо цього виникали постійні сварки, у результаті чого сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить його інтересам. Надання судом строку для примирення подружжя є недоцільним.

Позивач ОСОБА_1 у суді позов підтримав, просив задовольнити позов, оскільки сторони із січня 2023 року проживають окремо та спільне господарство не ведуть.

Відповідач ОСОБА_2 у суді пояснила, що сторони із січня 2023 року спільного господарства не ведуть, проживають окремо, не погодилася із викладом у позові обставин щодо розірвання шлюбу та зазначила, що причинами погіршення між сторонами відносин стали зловживання позивачем алкогольними напоями, здійснення ним у стані алкогольного сп`яніння психологічного насилля, свідками чого були їхні діти, втрата нею вагітності в результаті нервового зриву, до якого довів позивач ОСОБА_1 , байдужість останнього до сімейних обов`язків у вихованні дітей та до ведення спільного господарства. Щодо задоволення позову та розірвання шлюбу з цих підстав вона не заперечувала.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З`ясувавши позицію сторін, дослідивши матеріали справи, враховуючи, що визнання відповідачем позову закону не суперечить, прав, свобод чи інтересів інших осіб не порушує, суд вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову з наступних підстав.

Судом встановлено, що 20 травня 2022 року позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 повторно уклали шлюб, який зареєстрований 20 травня 2022 року Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 290.

Сторони від попереднього шлюбу мають двох дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , і дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За змістом положень ч. 1 ст. 51 Конституції України, ч. 1 ст. 21, ч. 1 ст. 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

У ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105, ч. 1 ст. 110 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Верховний Суд у постанові від 08 листопада 2018 року у справі № 569/458/18 зазначив, що шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Незгода будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що із січня 2023 року сторони шлюбних відносин не підтримують, спільного господарства не ведуть, проживають окремо, примиритися вони не бажають. Позивач наполягає на розірванні шлюбу. Відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу із зазначених нею підстав. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

З`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи, що сторони шлюбних відносин не підтримують, спільного господарства не ведуть, проживають окремо, суд дійшов висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає розірванню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 49, 76, 81, 89, 206, 259, 263 265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , зареєстрований 20 травня 2022 року Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 290.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Дутчак І. М.