Справа № 953/263/24
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 вересня 2024 року Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді Бородіної Н.М.,
за участю секретаря Максимовської Т.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до Першої Харківської міської Державної нотаріальної контори, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини,-
Позивач, ОСОБА_1 , звернулась у суд із позовом до відповідача, Першої Харківської міської Державної нотаріальної контори, про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просить суд визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк у три місці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування своїх вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 14 серпня 2012 року її батько, ОСОБА_4 , склав заповіт, посвідчений державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В. за реєстровим №6-506, відповідно до якого заповів їй належну йому частку у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1 . Вона звернулася із заявою щодо оформлення спадкових прав після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька, однак, листом 18 січня 2023 року (вих. №77/02-31) нотаріус ОСОБА_5 відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини спливу шестимісячного строк на подання заяви прийняття спадщини. З урахуванням веденого в Україні воєнного стану, активних бойових дій на території м. Харкова, вона змушена була евакуюватися до міста Полтави. У зв`язку великою відстанню між місцем мого проживання і місцем знаходження спадкового майна, у неї виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини, внаслідок чого вона просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.
Відповідач - Перша Харківська міська Державна нотаріальна контора, у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та місце розгляду справи належним чином, подала заяву в якій зазначила, що не є належним відповідачем у даній справі.
3-я особа - ОСОБА_2 , у судовому засіданні повідомила, що вона є дружиною померлого ОСОБА_4 , позов підтримує.
3-я особа - ОСОБА_3 , у судовому засіданні повідомив, що він є сином померлого ОСОБА_4 , позов підтримує.
Ухвалою суду провадження у справі відкрито, залучені треті особи, справа призначена до судового розгляду.
Суд дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне в задоволені позову відмовити, з наступних підстав.
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .
Згідно свідоцтва про право власності на житло від 18.06.1998р. ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності, разом із - ОСОБА_1 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 належала квартира АДРЕСА_1 .
За життя ОСОБА_4 склав заповіт , посвідчений 14.08.2020р. державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Лола Ю.В., відповідно до якого належну йому частку квартири АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_1 .
Доказів того, що позивач є дочкою померлого ОСОБА_4 , суду не надано.
Позивач звернувся до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4
Постановою державного нотаріуса Першої Харківської міської нотаріальної контори Грошевою О.Ю. від 18.01.2023р. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право спадщину, оскільки пропущений строк встановлений ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
Також у постанові нотаріуса зазначено, що спадкова справа, після смерті ОСОБА_4 не заводилась.
Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
За положенням ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:
1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).
Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.
Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.
За ч.1, ч.2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.
Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем, чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляв.
При цьому, судом у підготовчому засіданні обговорювалось питання щодо відповідача у даній справі, проте представник, який приймав участь у підготовчому провадженні наполягав, що відповідачем є саме державна нотаріальна контора.
Згідно роз`яснень, які містяться у п.18 ПП ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.
Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Враховуючи, що позивачем залучений неналежний відповідач у справі, що є самостійною підставою для відмови в задоволені позову.
На підставі вищевикладеного та керуючись 10, 11, 48, 51, 60, 88, 174, 212-215, 218, 263-265, 281, 282 ЦПК України суд, -
В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Першої Харківської міської Державної нотаріальної контори, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду, через суд першої інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи.

Повний текст виготовлений 20.09.2024р.

Суддя Бородіна Н.М.