Головуючий у І інстанції Гусак О.С.
Провадження № 22-ц/824/1907/2024 Доповідач у 2 інстанції Матвієнко Ю.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

18 квітня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Матвієнко Ю.О., суддів Гуля В.В., Мельника Я.С., розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2023 року у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2023 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилався на те, що ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» в частині прав та обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії електричними (локальними) мережами, в тому числі і в частині використання ліцензії та тарифів, виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Позивач зазначив, що відповідач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , є власником особового рахунку № НОМЕР_1 та споживачем електричної енергії, яку постачає позивач.

21 липня 2022 року за адресою проживання відповідача представниками позивача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН) - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника після відключення, про що був складений акт № 001490 від 21 липня 2022 року.

У зв`язку із наведеним, 06 вересня 2022 року відбулось засідання комісії по розгляду Акту №001490, що супроводжувалось веденням Протоколу. На даному засіданні комісії прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 8.4.11 та за формулою 5, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Період нарахування з 21 лютого 2022 року по 21 липня 2022 року.

Вартість електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом від 21 липня 2022 року №001490, згідно з розрахунком, склала 42 804,94 грн.

Станом на 01 грудня 2022 року дана заборгованість відповідачем не сплачена, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду з даним позовом з метою захисту своїх порушених прав, у якому просив стягнути з відповідача заборгованість по акту порушення у розмірі 42 804 грн. 94 коп. та судовий збір у розмірі 2 481 грн.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2023 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість у загальному розмірі 42 804 грн. 94 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 481 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач ОСОБА_1 подав на нього апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просив скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Обгрунтовуючи скаргу, відповідач посилається на те, що суд першої інстанції не взяв до уваги його пояснення про те, що фактичне припинення електропостачання споживача відбулось лише 21 липня 2022 року, а не 21 лютого 2022 року, як стверджує позивач.

Єдиним документом, на якому ґрунтується твердження позивача про проведення припинення електропостачання за адресою реєстрації відповідача, є Наряд-допуск №15001, який було складено і підписано виключно співробітниками позивача. При цьому, з самого Наряду-допуску не зрозуміло в яку дату було проведено відключення, оскільки записи дати та часу є нерозбірливими.

Апелянт стверджує, що фактичне припинення електропостачання за адресою АДРЕСА_1 відбулось 21 липня 2022 року, що підтверджується показами лічильника. Зокрема, як вказано в Наряді-допуску №15001 «лічильник № 3776183 тип Н1К 2102-04(6) відключення за показниками 036039 кВт г». Згідно з даними Акту № 024541 від 21 липня 2022 року на дату складання цього акту покази лічильника 036496 кВт г. Цей же акт підтверджує, що лічильник із заводським номером 3776183 та пломбу пошкоджено не було.

В Акті про порушення № 001490 від 21 липня 2022 року також вказано, що на дату складання акту покази лічильника становили 036496 кВт г.

Ці обставини, на думку відповідача, підтверджують, що припинення електропостачання 21 лютого 2022 року не відбулось, а також той факт, що обсяг спожитої електроенергії за адресою АДРЕСА_1 в період з 21 лютого 2022 року по 21 липня 2022 року фіксувався лічильником, заводський номер 3776183 та становив 000457 кВт г. Тобто безоблікового споживання електричної енергії споживач не здійснював.

Крім цього, відповідач у скарзі вказує, що суд першої інстанції під час розгляду справи не врахував те, що Акт про порушення №001490 від 21 липня 2022 року був складений виключно представниками позивача.

При цьому, згідно із положеннями ПРЕЕ, акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Отже, чинна редакція ПРЕЕ не допускає можливості складання акту про порушення за відсутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Разом з тим, у самому Акті про порушення №001490 від 21 липня 2022 року зазначено «споживач відсутній ОСОБА_2 ». Акт не містить даних про іншу особу, яка допустила представників позивача на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

З огляду на вищевикладене, Акт про порушення №001490 від 21 липня 2022 року складений з порушенням ПРРЕЕ і відповідно не може слугувати достовірним та належним доказом, який підтверджує вчинене порушення ПРРЕЕ.

В апеляційній скарзі, крім іншого, відповідач зазначає, що Акт про порушення №001490 від 21 липня 2022 року був розглянутий комісією позивача з порушеннями норм ПРРЕЕ, оскільки споживача не було повідомлено про засідання комісії, заплановане на 06 вересня 2022 року. Про відсутність споживача на засіданні прямо вказано у Протоколі № 635 від 06 вересня 2022 року.

Вказує, що лист позивача від 27 липня 2022 року № 3/01/3/П-20048 не може бути доказом повідомлення споживача про засідання комісії, тому що він не був йому вручений, а повернувся позивачу за закінченням терміну зберігання.

Також вказує, що 24 лютого 2022 року він був змушений покинути місце реєстрації внаслідок нападу російської федерації на Україну. З цієї дати постійно не проживав за місцем реєстрації, а тому не міг отримувати листи за адресою реєстрації з об`єктивних причин.

У відзиві на апеляційну скаргу, що надійшов від представника позивача - адвоката Сапсая О.В., останній просив рішення суду залишити без змін, а скаргу відповідача - без задоволення, посилаючись на те, що рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Згідно приписів ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Оскільки ціна позову в даній справі (42 804 грн. 94 коп.) менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, її апеляційний розгляд здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача, колегія суддів приходить до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що позивач є правонаступником ПАТ «Київенерго», що підтверджується Статутом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», витягом з підсумкового (завершального) розподільчого балансу ПАТ «Київенерго», що реорганізується шляхом виділу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» станом на 28 лютого 2018 року, та випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

До створення ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» поставку електричної енергії до помешкання відповідача здійснювало ПАТ «Київенерго».

Відповідач ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яку позивач на платній основі постачає до його помешкання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до наряду-допуску № 15001 (для виконання робіт з відключення в електроустановках) 21 лютого 2022 року представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» виконано відключення споживача ОСОБА_2 від електропостачання з причин заборгованості перед позивачем (а.с.14).

21 липня 2022 року за адресою відповідача було виявлено порушення правил користування електричною енергією для населення, а саме встановлено факт самовільного підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника.

На підставі виявленого порушення був складений акт про порушення № 001490 від 21 липня 2022 року (а.с.15).

З матеріалів справи вбачається, що 26 липня 2022 року, позивачем на адресу відповідача було направлено лист № 3/01/3/П-20048 про запрошення споживача на засідання комісії по розгляду акту про порушення № 001490 від 21 липня 2022 року. Вказаний лист повернувся відправнику за закінченням терміну зберігання (а.с.17, 18).

06 вересня 2022 року відбулось засідання комісії по розгляду акту № 001490 від 21 липня 2022 року, що супроводжувалось веденням протоколу, на якій було прийнято рішення провести нарахування згідно п. 8.4.11 за формою 5, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, період нарахувань з 21 лютого 2022 року по 21 липня 2022 року (а.с.19).

Згідно з розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРЕЕ за актом № 001490 від 21 липня 2022 року, вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення, склала 42 804 грн. 94 коп. (а.с.20).

Після засідання комісії, 06 вересня 2022 року відповідачу на адресу його проживання позивачем надсилалось попередження про необхідність сплатити заборгованість у 30 денний строк, яке було отримано відповідачем 17 вересня 2022 року (а.с.21, 22).

Також судом встановлено, що станом на 01 грудня 2022 року заборгованість за актом № 001490 від 21 липня 2022 року відповідачем не сплачена.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з його обґрунтованості та доведеності, і колегія суддів погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Належним виконанням зобов`язання з боку відповідача в даному випадку є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання.

Відповідно до змісту ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, на роздрібному ринку електричної енергіїспоживання та використання електричноїенергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричноїенергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричноїенергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілута Кодексу комерційного обліку.

У п. 1.1.2 Правил встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.

Відповідно до п. п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень:

- порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

- пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб).

Згідно з п. 8.4.7 Правил розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з:

- вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год);

- величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год);

- кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

За змістом п.п. 1 п. 8.4.8 Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів.

Як встановлено судом, 21 липня 2022 року за адресою відповідача представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було виявлено порушення ПКРЕЕ та умов договорів про користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника.

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 001490 від 21 липня 2022 року, що підписаний представниками електропостачальника.

Згідно з розрахунком, вартість електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом № 001490 від 21 липня 2022 року, склала 42 804 грн. 94 коп.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як передбачено ст.ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ст.ст. 79, 80 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як установлено ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оскільки наявними в матеріалах справи письмовими доказами підтверджується факт існування у відповідача заборгованості за необліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем п. 8.4.2 ПРРЕЕ, висновок суду про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості є обґрунтованим, оскільки із наданого позивачем розрахунку вбачається, що внаслідок допущених ОСОБА_1 порушень, у нього за його особовим рахунком наявна заборгованість за необліковану електричну енергію у розмірі 42 804 грн. 94 коп., яка і підлягала стягненню, зважаючи на те, що наданий позивачем розрахунок заборгованості відповідачем спростований не був.

При цьому, слід зазначити, що відповідач ОСОБА_1 не надав жодних доказів на спростування обставин, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог, надавши на підтвердження цих обставин суду належні, допустимі та достовірні докази.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що акт про порушення №001490 від 21 липня 2022 року складений з порушенням ПРРЕЕ і відповідно не може слугувати достовірним та належним доказом, який підтверджує порушення ПРРЕЕ, є необґрунтованими, оскільки акт відповідає вимогам пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, зокрема, у ньому зазначено зміст виявленого порушення, а також він містить всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача. Акт про порушення підписано трьома представниками, а також зафіксовано відсутність споживача при підписанні цього акту.

Доказів на спростування викладених у акті про порушення обставин матеріали справи не містять.

Даних про оскарження відповідачем рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу необлікованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ, матеріали справи не містять.

Твердження апелянта про те, що Акт про порушення №001490 від 21 липня 2022 року був розглянутий комісією позивача з порушеннями норм ПРРЕЕ, оскільки споживача не було повідомлено про засідання комісії, заплановане на 06 вересня 2022 року, колегією суддів до уваги не приймаються, з огляду на наступне.

Пунктом 8.2.6 ПРЕЕ передбачено, що Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, у якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

У разі розгляду акта щодо використання на об`єкті побутового споживача електричної енергії на непобутові потреби, оператор системи додатково запрошує на засідання комісії електропостачальника та надсилає копію відповідного акта про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи, у строк до 60 календарних днів від дати складення акта (крім випадків проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломби та/або індикатора, та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії; повторного розгляду акта на засіданні комісії з розгляду актів про порушення). У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення, але не пізніше 90 календарних днів від дати направлення такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню, крім випадків необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення. Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження та/або обстеження заводом виробником, перебіг зазначеного терміну починається з дати їх отримання оператором системи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. У разі повідомлення оператору системи про істотні обставини, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Споживач може подати оператору системи звернення про перегляд рішення комісії протягом 180 календарних днів з дня прийняття комісією відповідного рішення.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі комісії зазначається ЕІС код точки/точок комерційного обліку, за якою(ими) виявлено порушення (за наявності).

У разі розгляду питання щодо використання на об`єкті побутового споживача електричної енергії на непобутові потреби копія рішення комісії видається/надсилається електропостачальнику.

У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

У разі встановлення, що порушення роботи вузла обліку виникло не з вини споживача, обсяг спожитої електричної енергії споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається відповідно до Кодексу комерційного обліку.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем, на виконання вимог п. 8.2.6 у строк до 60 календарних днів від дати складення акта, а саме - 26 липня 2022 року було направлено повідомлення про місце, час і дату засідання комісії з розгляду актів про порушення.

Таким чином, згідно з п. 8.2.6 ПРЕЕ позивач мав право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке відбулося по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення - 06 вересня 2022 року.

При цьому, бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення є правом споживача.

Даних про оскарження відповідачем рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу необлікованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ, в тому числі з підстав розгляду даного питання комісією за його відсутності, матеріали справи не містять.

Інші доводи апеляційної скарги відповідача не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, обґрунтовано викладені у мотивувальній частині рішення, та фактично зводяться до незгоди відповідача з висновками суду, повторюють доводи відзиву на позовну заяву. При цьому, докази та обставини, на які посилається відповідач у апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні були дотримані норми матеріального і процесуального права. Судом першої інстанції правильно визначено характер спірних правовідносин, встановлено обсяг прав та обов`язків сторін, застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, що склались між сторонами, надано повну, всебічну та об`єктивну оцінку наявним у справі доказам, як кожному окремо, так і у їх сукупності та взаємозв`язку, та з урахуванням доведеності позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», ухвалено обґрунтоване рішення про їх задоволення.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції повно і всебічно з`ясовані всі обставини справи, дана належна правова оцінка доказам, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а рішення ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

В зв`язку з тим, що ціна позову в даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа згідно п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України є малозначною і в силу вимог п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України ухвалене по ній апеляційним судом судове рішення не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п.п. а) - г) п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382, 389 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 25 серпня 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: