Справа № 760/1693/24
Провадження № 2/643/2255/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2024 м.Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Осадчого О. В.,

за участю секретаря судового засідання - Андрєєва Я.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року до Московського районного суду м. Харкова надійшла справа №760/1693/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, згідно із ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва про надіслання цієї позовної заяви за підсудністю.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20 жовтня 2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено та зареєстровано шлюб, про що Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Дніпропетровській області складено відповідний актовий запис № 672. Від шлюбу сторони не мають спільних дітей. Спільне життя у сторін не склалося через відсутність спільних інтересів, різних поглядів на сімейне життя, внаслідок чого між ними втрачено почуття любові. Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведеться.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12.04.2024 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання та встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.

Представник позивача адвокат Андерс В.М. подала до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала.

Відповідачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання у порядку ст.128 ЦПК України, у судове засідання повторно не з`явилась, причини неявки не повідомила, відзив на позовну заяву не подавала. Клопотань про відкладення розгляду справи, надання сторонам строку на примирення від відповідачки на адресу суду не надходило.

Враховуючи, що у судове засідання не з`явились усі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленої про дату, час та місце судового засідання відповідачки, яка не повідомила про причини неявки та не подала відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України, суд, за згодою позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив таке.

У судовому засіданні встановлено, що з 20 жовтня 2017 року сторони перебувають у зареєстрованому Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Дніпропетровській області шлюбі, про що складено відповідний актовий запис № 672, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Дошлюбне прізвище відповідача « ОСОБА_3 ».

Як зазначено у позові, спільне життя у сторін не склалось у зв`язку з різними поглядами на життя та сім`ю, що привело до розпаду сім`ї. Від шлюбу сторони дітей не мають, а подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Згідно положень ст. 51 Конституції України та ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У судовому засіданні об`єктивно встановлено, що подальше спільне життя сторін із збереженням шлюбу суперечить інтересам позивача, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Бажання щодо відновлення свого дошлюбного прізвища відповідач не виявила.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу це одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (ст. 24 СК України). Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (ст. 104 СК України). Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Суд доходить висновку, що у даний час шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому вважає, що шлюб між сторонами підлягає розірванню.

Керуючись ст. 4, 12, 76 81, 89, 263 265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 20 жовтня 2017 Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №672, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Московський районний суд м. Харкова.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рнокпп НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя О. В. Осадчий