У Х В А Л А

"30" грудня 2024 р.

м. Київ

справа № 755/20298/24

провадження № 2/755/10757/24

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви, поданої ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у володіння, користуванні та розпорядженні нерухомим майном, -

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 03 грудня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у володіння, користуванні та розпорядженні нерухомим майном, постановлено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику/повідомлення сторін.

За правилами статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право викласти та надати суду заперечення на позов у відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

24.12.2024 року відповідачем ОСОБА_1 подано до Дніпровського районного суду м. Києва зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічної позовної заяви, оцінивши наведені відповідачем підстави для прийняття зустрічного позову, суд приходить до наступного.

Відповідно ч. 2 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Разом з тим, в зустрічній позовній заяві не зазначено обґрунтування для об`єднання та взаємопов`язаність вимог по первісному та зустрічному позову. Зустрічна позовна заява містить лише формальне посилання на те, що спільний розгляд цих позовів є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин та задоволення зустрічного позову може виключити задоволення первісного позову.

Проте, заявлені в зустрічному позові вимоги відносяться до правовідносин, які не мають спільного предмету з первісним позовом, що істотно розширює предмет доказування. Вимоги за первісним та зустрічним позовом виникають з різних правовідносин.

При цьому, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучати нових учасників процесу.

Як роз`яснено в п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Виходячи з предмету первісного та зустрічного позову, враховуючи що ці позови є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту, заявлені в них вимоги є різними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, суд прийшов до висновку, що спільний розгляд вказаних первісного та зустрічного позовів є недоцільним, оскільки призведе до затягування розгляду справи, істотно розширить предмет доказування, а тому суд вбачає визначені законом підстави для повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

Суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача на ту обставину, що повернення цієї зустрічної позовної заяви жодним чином не порушує його право на справедливий суд в розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною Законом N475/97-ВР від 17.07.97), оскільки він не позбавлений права звернення до суду з відповідним позовом в загальному порядку з додержанням вимог чинного законодавства.

Згідно положень ч.3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 30, 193, 194, 258-261, 268, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву, подану відповідачем ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яку подано в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у володіння, користуванні та розпорядженні нерухомим майном, - повернути суб`єкту звернення.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Суддя: В.І. Галаган