Справа № 761/5576/24
Провадження № 2/761/5648/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Сіромашенко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року позивачка звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила стягнути з відповідачки на її користь матеріальні збитки в розмірі 38 300,00 грн., спричинені залиттям 13.05.2021 її квартири, витрати на оплату послуг експерта у розмірі 3 000,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 20 000,00 грн..

Позов обґрунтовує тим, що вона є власником однокімнатної квартири АДРЕСА_1 . Зазначає, що 13.05.2021 року сталося залиття належної їй квартири з квартири АДРЕСА_2 , внаслідок чого відбулося пошкодження квартири. Вказує, що після її звернення до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», відокремлений підрозділ «Нивки», було створено комісію з метою проведення обстеження та встановлення причин залиття квартири АДРЕСА_1 . Залиття в квартирі, зафіксовано в Акті від 12.07.2021 року, затвердженого ВОП «Нивки» та ПП «Український центр управління нерухомості», де зазначено, що комісією проведено обстеження санітарно-технічного стану квартири АДРЕСА_1 . Вказує, що в ході обстеження встановлено, що залиття сталося внаслідок пошкодження сантехнічного обладнання, яке знаходиться в межах відповідальності власників кв. АДРЕСА_2 (система водовідведення ванної кімнати). Візуальним обстеженням визначено пошкодження наступних об`ємів в квартирі АДРЕСА_3 : в кухні площею 6,4 кв.м. частково пошкоджена стеля побілка (водоемульсійна суміш) , площа пошкодження - 2,0 кв.м. та частково пошкоджена стіна (шпалери), площа пошкодження - 4 м.кв; в санвузлі площею 2,5 кв.м. частково пошкоджена стіна (шпалери); в коридорі площею 3,0 кв.м. частково пошкоджена стіна (шпалери), площа пошкодження - 2 кв.м.; в кімнаті площею 15,00 кв.м. частково пошкоджена стеля (водоемульсійна суміш), площа пошкодження - 2,5 кв.м. та частково пошкоджена стіна (шпалери), площа пошкодження - 4 кв.м.. Зазначає, що власником квартири АДРЕСА_4 , з вини якого сталося пошкодження квартири позивачки, є ОСОБА_2 .. Вказує, що для визначення вартості матеріальних втрат, понесених внаслідок залиття квартири позивачки, між нею і ПП «Експертзабезпечення» був укладений Договір №1336 від 21.06.2021 року на проведення незалежної оцінки. За результатами проведеного обстеження, складено Звіт від 25.06.2021 року, відповідно до якого вартість матеріального збитку внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 становить 38 300,00 грн.. Зазначає, що дії відповідачки завдали значний стрес та чималі переживання. У зв`язку з наявною сирістю в квартирі, вона вимушена проживати на дачі в Садовому кооперативі «Садко», с. Андріївка Макарівського району, що в її похилому віці дуже тяжко, у зв`язку з відсутністю всіх необхідних умов для проживання.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2024 вищевказана позовна заява надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 21.02.2024 вказану заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду, які були усуненні позивачкою 06.03.2024 року.

Ухвалою суду від 18.03.2024 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач відзив на позовну заяву не подала. Сповіщалась належним чином, проте повідомлення не було вручено та повернулось до суду за закінченням терміну зберігання.

У постановах від 14.08.2020 від 13.01.2020 у справі №910/22873/17 Верховний суд зазначав, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Дослідивши матеріали справи, надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом установлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_1 , на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 04.07.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Первушиною Н.Ю..

Згідно наявної інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 04.02.2024, квартира АДРЕСА_4 належить на праві власності відповідачці у справі з 23.04.2012.

За змістом Акту про залиття від 2012.07.2021, затвердженого ВОП «Нивки» та ПП «Український центр управління нерухомості», комісією проведено обстеження санітарно-технічного стану квартири АДРЕСА_1 . В ході обстеження встановлено, що залиття сталося внаслідок пошкодження сантехнічного обладнання, яке знаходиться в межах відповідальності власників кв. АДРЕСА_2 (система водовідведення ванної кімнати). Візуальним обстеженням визначено пошкодження наступних об`ємів в квартирі АДРЕСА_3 : в кухні площею 6,4 кв.м. частково пошкоджена стеля побілка (водоемульсійна суміш) , площа пошкодження - 2,0 кв.м. та частково пошкоджена стіна (шпалери), площа пошкодження - 4 м.кв; в санвузлі площею 2,5 кв.м. частково пошкоджена стіна (шпалери); в коридорі площею 3,0 кв.м. частково пошкоджена стіна (шпалери), площа пошкодження - 2 кв.м.; в кімнаті площею 15,00 кв.м. частково пошкоджена стеля (водоемульсійна суміш), площа пошкодження - 2,5 кв.м. та частково пошкоджена стіна (шпалери), площа пошкодження - 4 кв.м..

Для визначення вартості матеріальних втрат, понесених внаслідок залиття квартири, позивачка звернулась до ПП «Експертзабезпечення».

Згідно Висновку експерта про об`єкт незалежної оцінки, вартість матеріального збитку внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 становить 38 300,00 грн..

За проведення оцінки вартості завданої залиттям квартири шкоди, позивачкою сплачено 3000,00 грн., що підтверджується Актом №1336 здавання-прийняття виконаних робіт від 02.07.2021 року.

Відповідачка відмовляється вести будь-які перемовини з позивачкою, відшкодовувати матеріальні та моральні збитки, внаслідок чого остання вимушена була звертатися до суду з позовом. Доказів щодо зворотного суду не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якбиїї право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена відвідшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У своїх постановах Верховний Суд неодноразово наголошував, що цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

При цьому, слід зазначити, що цивільно-правова відповідальність за нанесені збитки настає як при вчиненні активних дій, так і бездіяльності, адже власність зобов`язує.

Відповідно до положень ст. 151 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

В процесі розгляду даної справи було встановлено, що квартира позивачки зазнала пошкоджень в наслідок залиття з квартири відповідачки. На момент обстеження-12.07.2021 року комісією ВОП «Нивки» та ПП «Український центр управління нерухомості» в квартирі позивачки виявлено сліди залиття.

В даному випадку згідно наданих документів встановлено, що залиття відбулося з квартири відповідачки, причиною залиття є пошкодження сантехнічного обладнання, яке знаходиться в межах відповідальності власників квартири АДРЕСА_2 (система водовідведення ванної кімнати). Викладене дає підстави для стягнення з відповідачки матеріальної шкоди в розмірі 38 300,00 грн.

В частині стягнення моральної шкоди суд вважає необхідним зазначити наступне.

Відповідно до вимог ст. 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Правовідносини, що виникають із заподіяння позадоговірної моральної шкоди, регулюються ст.ст. 23, 1167 ЦК України, зі змісту яких випливає, що моральна шкода компенсується лише винною особою.

Згідно роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Таким чином, з урахуванням вимог позивачки в частині стягнення на її користь моральної шкоди, яка завдана внаслідок залиття належної їй на праві власності квартири, та пов`язана з розладом нормального життя, нервовою напругою та переживаннями, пов`язаними з необхідністю проведення відновлюваного ремонту квартири, витратою часу на проведення обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку, зверненням до суду за захистом порушених прав, неможливістю врегулювання питання мирним шляхом, суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору відповідачкою має бути відшкодовано на користь позивачки моральна шкода у розмірі 10 000,00 грн.

Згідноіз ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, наддавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що позивачам було заподіяно матеріальну шкоду у вигляді пошкодження належної їм на праві приватної власності квартири, внаслідок її залиття з вини відповідачки, суд приходить до висновку, що позов про відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Також підлягають до стягнення понесені ОСОБА_1 витрати на оплату експертного дослідження у розмірі 3 000,00 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторонни пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачка сплатила судовий збір у розмірі 1121,20 грн., дані кошти слід стягнути з відповідачки на користь позивачки.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 133, 141, 263, 265, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 ) у відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, 38 300 (тридцять вісім тисяч триста) грн 00 коп., у відшкодування моральної шкоди 10 000 (десять тисяч) грн 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 ) понесені витрати на оплату експертного дослідження в сумі 3000 (три тисячі) грн 00 коп., судовий збір в сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Н.В. Сіромашенко