Справа № 2-о-363/11
Провадження № 2-во/638/108/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2024 року Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Штих Т. В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , без виклику учасників справи, про виправлення описки в рішенні Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 жовтня 2011 року по справі № 2-о-363/2011 за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , зацікавлена особа: управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради як орган опіки та піклування про усиновлення ОСОБА_3 ,-

ВСТАНОВИВ:

Подружжя Бовкун звернулися до суду із заявою в якій просять дозволити їм усиновити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внести відповідні зміни в актовий запис про народження дитини.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 жовтня 2011 року вказана заява задоволена.

17 червня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про виправлення описки у вказаному рішенні. В обгрунтування заяви посилався на те, що у вступній частині рішення помилково зазначено по-батькові заявниці, а саме замість правильного « ОСОБА_5 » помилково зазначено « ОСОБА_6 »

Заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до змісту названої статті, під опискою слід розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів, які спотворюють текст судового рішення та призводять до його невірного сприйняття.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо ж це стосується резолютивної частини рішення, будь-яка описка в якій має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття, зокрема, неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

При цьому, помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в рішенні суду незалежно від того чи набрало воно законної сили і чи воно виконане.

Як вбачається з заяви ОСОБА_1 він просить виправити описку, допущену у вступній частині рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 жовтня 2011 року, виправивши по-батькові заявниці на « ОСОБА_5 ».

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в рішенні дійсно наявна описка в по-батькові заявниці.

За таких обставин, суд вважає за необхідне виправити зазначену описку, вказавши по-батькові заявниці: « ОСОБА_5 ».

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , без виклику учасників справи, про виправлення описки в рішенні Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 жовтня 2011 року по справі № 2-о-363/2011 за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , зацікавлена особа: управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради як орган опіки та піклування про усиновлення ОСОБА_3 - задовольнити.

Виправити описку, зазначивши у вступній частині рішення по-батькові заявниці: « ОСОБА_5 ».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: Т. В. Штих