Справа № 523/2256/24
Провадження №2/523/2546/24
У Х В А Л А

"11" квітня 2024 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючої судді - Далеко К.О.,

за участі секретаря судового засідання - Дмітрієвої В.С.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» - адвоката Сузанської Лариси Миколаївни,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №17 в м. Одеса заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої - судді Далеко К.О. від розгляду цивільної справи №523/2256/24 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» про відшкодування моральної шкоди та зобов`язання вчинення певних дій,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа №523/2256/24 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» про відшкодування моральної шкоди та зобов`язання вчинення певних дій.

У судовому засіданні 11.04.2024 року позивач ОСОБА_1 заявив відвід судді Далеко К.О., повторно. В обгрунтування заяви зазначено наступне: 1) ухвали не ухвалюються, у протоколі судового засідання не записані та ігноровані щодо розгляду подані ним наступні заяви та клопотання: заява про збільшення позовних вимог вх. № 7442 від 05.03.2024 року; клопотання про загальний розгляд позовного провадження з викликом сторін вх. №7443 від 05.03.2024 року; клопотання про витребування письмових доказів вх.№7344 від 05.03.2024 року; заява про відвід судді Далеко К.О. вх. № 7445 від 05.03.2024 року. У зв`язку із чим, позивачем було 27.03.2024 року вх. № 10416 подано зауваження. 2) 18.03.2024 року у залі суду №17 при розгляді справи на столах мікрофонів не було, ні у головуючого, ні у сторін, але в матеріалах справи знаходиться диск (невідомого виробника) нібито з записом розгляду судового засідання, на якому знаходиться сім шкідливих файлів для будь-якої операційної системи Windows. Цей диск зроблений з метою, щоб його підмінили підробленим записом, тому що цей диск зрозуміло (шкідливий), ніхто відкривати не буде. 3) у матеріалах справи зовсім інший за розміром, суттю та змістом відзив на позовну заяву за №99 від 08.03.2024 року, порівняно із тим, який був ним отриманий 12.03.2024 року від представника АТ «ДТЕК Одеські електромережі», а саме 7 листів Відзиву на позовну заяву за №99 від 07.03.2024 року, на який 25.03.2024 року ним було подано Відповідь на відзив; Позивач ставить під сумнів можливість зробити представником відповідача АТ «ДТЕК Одеські електромережі» такі дії, без домовленості із суддею; знаючи що ці докази будуть виключені з матеріалів справи. 4) 18.03.2024 року, 20.03.2024 року позивачем були подані клопотання про ознайомлення із матеріалами справи №523/2256/24, і лише 25 березня 2024 року йому була надана можливість для ознайомлення із матеріалами справи. На думку, позивача, це навмисно робиться суддею Далеко К.О., на користь відповідача. 5) 06.03.2024 року суддя Бузовський В.В., який розглядав заяву позивача про відвід судді Далеко К.О. від 05.03.2024 року, та раніше відмовив позивачу у доступі до правосуддя, заяву про відвід якого розглядала суддя Далеко К.О., не надсилав позивачу ухвалу про розгляд заяви про відвід судді Далеко К.О., а її було вручено 25 березня 2024 року у загальній канцелярії, разом із повідомленням про відправку цієї ухвали. На думку позивача, наведені обставини підтверджуються, що суддя Далеко К.О. прямо заінтересована у результаті розгляду цієї справи на користь відповідача АТ «ДТЕК «Одеські електромережі».

Дослідивши матеріали заяви, суд вважає, що її слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1, 2, 3 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу(самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Згідно ч.4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Надаючи правову оцінку доводам позивача ОСОБА_1 , викладеним у заяві про відвід від 11.04.2024 року, суд вважає за необхідне зазначити наступне:

1) щодо доводів позивача ОСОБА_1 про не ухвалення судом ухвал, у протоколі судового засідання не записані та ігноровані щодо розгляду подані ним наступні заяви та клопотання: заява про збільшення позовних вимог вх. № 7442 від 05.03.2024 року; клопотання про загальний розгляд позовного провадження з викликом сторін вх. №7443 від 05.03.2024 року; клопотання про витребування письмових доказів вх.№7344 від 05.03.2024 року; заява про відвід судді Далеко К.О. вх. № 7445 від 05.03.2024 року.

Суд зазначає, що перше судове засідання по справі № 523/2256/24 проводилось 18.03.2024 року. У судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 , представник відповідача АТ «ДТЕК Одеські електромережі» Сузанська Л.М. подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд зауважує на тому, що першочерговим, після оголошення судового засідання відкритим, є встановлення явки сторін до судового засідання, встановлення осіб сторін, які з`явились до судового засідання, оголошення складу суду, роз`яснення сторонам прав та обов`язків, що і було зроблено судом. У випадку якщо не всі сторони з`явились до судового засідання, суд встановлює стан їх повідомлення про розгляд справи, причини не явки до судового засідання, наявність заяв або клопотань, також визначає можливість розгляду справи за їх відсутності. У даному випадку, представник відповідача подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи, яке і було поставлено судом на розгляд. У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 не заперечував проти відкладення розгляду справи, за клопотанням представника відповідача.

З огляду на викладене, суд констатує, що всі інші наявні в матеріалах справи заяви та клопотання, подані позивачем ОСОБА_1 , не ставились судом на розгляд у судовому засіданні - 18.03.2024, і не могли бути поставлені за обставин відсутності у судовому засіданні представника відповідача, з поважних причин. Інше, призвело би до порушення такого принципу цивільного судочинства, як змагальність сторін, гарантованого ст. 129 Конституції України, п. 4 ст. 3 ЦПК України.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Як слідує з уже усталеної практики Європейського суду з прав людини, вимоги, що виникають з права на змагальні провадження фактично є однаковими для цивільних та кримінальних проваджень (Werner v. Austria (Вернер проти Австрії), заява №138/1996/757/956, п. 66). Досить часто у судовій практиці виникає конкуренція двох принципів (вимог процесуального законодавства), а саме, дотримання змагальності та дотримання розумних строків розгляду справи, що було, зокрема, предметом дослідження у роботі «Як зберегти баланс забезпечення справедливого публічного розгляду справи та дотримання розумного строку». Так, у своїй діяльності Суд виходить з того, що бажання зекономити час і прискорити провадження не обґрунтовує невиконання такого фундаментального принципу, як право на змагальні провадження (Niderost-Huber v. Switzerland (Нідерьост-Хубер проти Швейцарії), заява №104/1995/610/698, п. 30). Застосовуючи зазначений підхід, Верховний Суд у постанові від 3 жовтня 2018 року у справі №134/18/13-ц, виходив також з того, що у пункті 1 статті 6 Конвенції гарантується «процесуальна» справедливість, тобто змагальні провадження, у процесі яких у суді на рівних засадах заслуховуються аргументи сторін (рішення «Star Cate Epilekta Gevmata and Others v. Greece» №54111/07); справедливість проваджень завжди оцінюється їх розглядом загалом для того, щоб окрема помилка не порушувала справедливість усього провадження (рішення «Mirolubovs and Others v. Latvia», №798/05, №103).

Суд також неодноразово наголошував на тому, що право на змагальні провадження повинно надаватись у задовільних умовах: сторона у справі повинна мати можливість ознайомитись із доказами у суді, і коментувати їх та достовірність у належній формі у встановлений час (Krиmбш and Others v. the Czech Republic (Kртсмар та інші проти Чеської Республіки), 35376/97 § 42; Immeubles Groupe Kosser v. France (Іммебль Груп Коссер проти Франції), 38748/97 § 26).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Відповідно до ч. 3 ст. 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

З огляду на викладене, у протоколі судового засідання від 18.03.2024 року і не повинні були бути зазначені клопотання позивача ОСОБА_1 : заява про збільшення позовних вимог вх. №7442 від 05.03.2024 року; клопотання про загальний розгляд позовного провадження з викликом сторін вх. №7443 від 05.03.2024 року; клопотання про витребування письмових доказів вх.№7344 від 05.03.2024 року, оскільки суд їх не ставив на розгляд у судовому засіданні 18.03.2024 року, з причини відкладення розгляду справи.

В свою чергу, наведені обставини не можуть бути підставою для відводу судді, а можуть бути підставою для подачі зауважень на протокол судового засідання, що може бути зроблено позивачем ОСОБА_1 , в порядку ст. 249 ЦПК України.

Одночасно, заява про відвід судді Далеко К.О. від 05.03.2024 року була розглянута, в порядку ст. 40 ЦПК України. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 05 березня 2024 року - визнано заявлений відвід необґрунтованим. Ухвалою судді Бузовського В.В. від 06.03.2024 року - відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Далеко К.О.

2) щодо доводів позивача ОСОБА_1 про те, що 18.03.2024 року у залі суду №17 при розгляді справи на столах мікрофонів не було, ні у головуючого, ні у сторін, але в матеріалах справи знаходиться диск (невідомого виробника) нібито з записом розгляду судового засідання, на якому знаходиться сім шкідливих файлів для будь-якої операційної системи Windows. Цей диск зроблений з метою, щоб його підмінили підробленим записом, тому що цей диск зрозуміло (шкідливий), ніхто відкривати не буде.

Суд зазначає, що вищенаведені доводи ОСОБА_1 не відповідають дійсним обставинам справи, є виключно припущенням заявника.

Судом здійснювалось фіксування судового засідання - 18.03.2024 року технічними записами, на виконання вимог ст. 247 ЦПК України, у відкритому судовому засіданні, в Суворовському районному суді м. Одеса, в залі судових засідань №17, який облаштовано системою аудіо та відеоконференцзв`язку.

Окремо, суд констатує, що в матеріалах справи міститься диск, на якому збережені файли аудіо звукозапису судового засідання, ОСОБА_1 було отримано копію технічного запису, на його власний електронний носій.

Додатково, суд зауважує на тому, що оригінал звукозапису судового засідання також зберігається у відповідній комп`ютерній програмі, що виключає зміну запису, та спростовує доводи позивача ОСОБА_1 щодо можливості підміни та підроблення запису.

Одночасно, вищенаведені доводи позивача ОСОБА_1 не можуть бути підставою для відводу судді, а можуть бути підставою для подачі зауважень щодо технічного запису, що може бути зроблено позивачем ОСОБА_1 , в порядку ст. 249 ЦПК України.

3) щодо доводів позивача ОСОБА_1 про те, що в матеріалах справи зовсім інший за розміром, суттю та змістом відзив на позовну заяву за №99 від 08.03.2024 року, порівняно із тим, який був ним отриманий 12.03.2024 року від представника АТ «ДТЕК Одеські електромережі», а саме 7 листів Відзиву на позовну заяву за №99 від 07.03.2024 року, на який 25.03.2024 року ним було подано Відповідь на відзив; Позивач ставить під сумнів можливість зробити представником відповідача АТ «ДТЕК Одеські електромережі» такі дії, без домовленості із суддею, знаючи що ці докази будуть виключені з матеріалів справи.

Суд зазначає, що саме на сторону відповідача покладено виконання вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України, яка передбачає вимогу про те, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Наразі, судом по даній справі ще не вирішувалось питання прийняття відзиву відповідача АТ «ДТЕК Одеські електромережі», тому оцінка вищенаведеним доводам ОСОБА_1 буде надано судом у судовому засіданні, під-час безпосереднього огляду отриманого ним відзиву, та відзиву наявного в матеріалах справи.

В свою чергу, доводи позивача ОСОБА_1 , в яких він фактично стверджує про наявність домовленості між суддею Далеко К.О. та представником АТ «ДТЕК Одеські електромережі», необґрунтовані жодними доказами.

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що відповідно до вимог п.1 ч.2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду.

Згідно з ч. 5 ст. 129 Конституції за неповагу до суду і судді винні особи притягуються до юридичної відповідальності.

4) щодо доводів позивача ОСОБА_1 про те, що 18.03.2024 року, 20.03.2024 року позивачем були подані клопотання про ознайомлення із матеріалами справи №523/2256/24, і лише 25 березня 2024 року йому була надана можливість для ознайомлення із матеріалами справи. На думку, позивача, це навмисно робиться суддею Далеко К.О., на користь відповідача.

Суд зазначає, що позивачем ОСОБА_1 18.03.2024 року та 20.03.2024 року було подано до суду клопотання про ознайомлення із матеріалами справи.

Наведені заяви про ознайомлення із матеріалами справи містять резолюції судді Далеко К.О. від 18.03.2024 рока та від 20.03.2024 року - «ознайомити».

Порядок ознайомлення учасників справи із матеріалами справи регламентовано Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженою наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814.

Позивачу ОСОБА_1 було надано матеріали справи № 523/2256/24 на ознайомлення, що підтверджується його підписом від 25.03.2024 року - «з матеріалами справи ознайомився».

З огляду на викладене, доводи ОСОБА_1 щодо не надання йому можливості ознайомитись із матеріалами справи, не відповідають дійсним обставинам.

Щодо строку ознайомлення із матеріалами справи, то суд зазначає, що Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженою наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814, не передбачено обов`язку суду негайно надавати учасникам справи матеріали справи на ознайомлення.

В свою чергу, щодо висновків позивача ОСОБА_1 , стосовно того, що це навмисно робиться суддею Далеко К.О. на користь відповідача, то суд вважає за необхідне повторно роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що відповідно до вимог п.1 ч.2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду.

Згідно з ч. 5 ст. 129 Конституції за неповагу до суду і судді винні особи притягуються до юридичної відповідальності.

5) щодо доводів позивача ОСОБА_1 про те, що 06.03.2024 року суддя Бузовський В.В., який розглядав заяву позивача про відвід судді Далеко К.О. від 05.03.2024 року, та раніше відмовив позивачу у доступі до правосуддя, заяву про відвід якого розглядала суддя Далеко К.О., не надсилав позивачу ухвалу про розгляд заяви про відвід судді Далеко К.О., а її було вручено 25 березня 2024 року у загальній канцелярії, разом із повідомленням про відправку цієї ухвали.

Суд зазначає, що наведені доводи не можуть буди підставою для відводу судді Далеко К.О., оскільки фактично містять оцінку дій судді Бузовського В.В.

Відповідно до прецедентної практики ЄСПЛ особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішенні по справі «Білуха проти України»).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії).

Водночас, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (рішення "Кастілло Альгар проти Іспанії").

Суд зазначає, що позивачем ОСОБА_1 не надано жодних доказів тому, що суддя Далеко К.О. прямо заінтересована у результаті розгляду цієї справи на користь відповідача АТ «ДТЕК «Одеські електромережі».

Отже, суд доходить висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід головуючої - судді Далеко К.О. від розгляду цивільної справи №523/2256/24 являється необґрунтованою, а відтак не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 260, 261, 263 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючої - судді Далеко К.О. від розгляду цивільної справи №523/2256/24 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» про відшкодування моральної шкоди та зобов`язання вчинення певних дій - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 15.04.2024 року.

Суддя: К.О. Далеко