Справа № 706/344/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2024 року Христинівський районний суд Черкаської області

в складі:

головуючого - судді Орендарчука М.П.,

за участі секретаря судового засідання Рибчинецької Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Христинівці Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовомдо ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Просиввизначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позову позивач покликавсяна такі обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . Спадкоємцями після її смерті є її сини: він та відповідач ОСОБА_2 . Після смерті спадкодавця залишилось спадкове майно: житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка площею 2,1189 га, із цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки - :03:002:0299, яка розташована в адміністративних межах Великосевастянівської сільської ради Уманського району Черкаської області.Маючи намір прийняти спадщину, 21.02.2024 він звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Бевзюка В.П. Проте, 23.02.2024 у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку на прийняття спадщини та неможливістю встановлення нотаріусом факту родинних відносин.Встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважної причини, а саме: у зв`язку з загостренням хронічних хвороб, неможливістю за станом здоров`я, до сплину шести місяців (до 09.12.2023), звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, а також у зв`язку з суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини.Позивач постійно хворіє на такі хвориби як: ІХС, Стенокардія Ш ф.кл., атеросклеротичний кардіосклероз. Гіпертонічна хвороба II, резистентна форма, кризовий перебіг. Неускладнений церебральний криз 12.01.23 СН ПА. ФК П. ФВ 67%. Хронічна гіпертензивнаенцефалопатія II з цефалгічним та вестибуло-атактичним синдромом. Гіпертонічна ангіопатія сітківки обох очей. СНо. Хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість (1-І ст.). Остеохондроз хребта. Вертеброгеннийпопереково крижовий радикуліт з радикулопатією. Кила на рівні м/х диску ЬА-Ь5, протрузії на рівні м/х дисків L1-L4, L5-S1. Виражений больовий синдром. Вестибуло-атактичний синдром. Стато-динамічні порушення. Чутливі порушення. Церебростенічний синдром. На теперішній час хірургічне лікування. Дистрофічні зміни ШВХ / остеохондроз /. Дорзальні екструзії /hernia/ дисків С5-С6, С6-С7. Спондильоз С3-С7 рухових сегментів. Артроз С2-С7 м/х суглобів, II ст. Ураження судин головного мозку.Таким чином, він у період з 2015 року по січень 2024 року хворіє та змушений був постійно звертатись за медичною допомогою, перебувати під наглядом лікарів та проходити відновне лікування.Тому саме тривалі хронічні хвороби, незадовільний стан здоров`я та необхідність в отриманні лікування зумовили пропуск ним встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті його матері. Окрім того, при визначені для себе кінцевого строку для прийняття спадщини, він розраховував, що останнім днем шестимісячного строку звернення до нотаріуса є 09.04.2024, оскільки йому було відомо, що Постановою Кабінету Міністрів України №480 від 19.04.2022 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» було внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», пунктом 3 якої визначено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється.Згодом, постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», викладено в новій редакції, та передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці.Тобто, на дату відкриття спадщини (09.06.2023) діяла постанова КМУ №719 від 24.06.2022, яка визначала для нього останнім днем строку для подачі заяви 09.04.2024.Згодом (після відкриття спадщини), постановою Кабінету міністрів України від 09.05.2023 № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» (п.п. 2 пункту 3) було виключено пункт З(три) з постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164, яким було зупинено на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття. Постанова Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 № 469 набирала чинності через місяць з дня офіційного опублікування документа (відбулося 18 травня 2023 року в газеті "Урядовий кур`єр") тобто 19.06.2023. Таким чином, у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини.Спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 є її син ОСОБА_2 , однак отримати його письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини неможливо через їх неприязні відносини.

Відповідач ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_4 подав відзив на позовну заяву, в якому просив в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю, з огляду на таке.Жоден із наданих лікарських документів не містить достатньої інформації щодо тривалого лікування, перебування на стаціонарному лікуванні та діагностування хвороби, яка перешкоджала позивачу своєчасно звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.Окрім цього, більшість доданих до позовної заяви лікарських документів датовані до смерті матері сторін, і не можуть свідчити про неможливість звернення до нотаріальної контори вже після 12.06.2023.Він скористався своїм правом на звернення до нотаріальної контори у шестимісячний термін та 26.12.2023 приватним нотаріусом Уманського нотаріального округу Бевзюком В.П. видані свідоцтва про право на спадщину за законом спадкове майно на його ім`я. Позивач вважає, що лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. ОСОБА_1 веде активний спосіб життя має можливість самостійно вирішувати особисті та господарські питання, не був позбавлений можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, ним не надано належних та допустимих доказів, які б вказували на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, тобто пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач ОСОБА_1 через свою представницю ОСОБА_5 подав відповідь на відзив, в якій просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Вказав, що отримання спадкоємцями свідоцтв про право на спадщину жодним чином непозбавляє права позивача на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, а згодом на укладення угоди з відповідачем про перерозподіл спадщини, та у разі спору права на звернення до суду з заявою про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину.Перерозподіл спадщини в судовому порядку здійснюється шляхом застосуваннятакого способу захисту прав спадкоємців, як внесення змін до свідоцтва про право на спадщину. Специфіка цього способу захисту пов`язана з можливістю його застосування лише у сфері спадкового права. У статті 16 ЦК України, яка визначає загальні способи захисту цивільних прав та інтересів судом, внесення змін до свідоцтва про право на спадщину не зазначено. Порядок внесення змін до свідоцтва про право на спадщину, передбачений статтею 1300 ЦК України, є самостійним способом захисту прав спадкоємців. Нотаріус, який одержав повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відомо. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Проте, докази такого повідомлення позивача нотаріусом у справі відсутні.

Позивач ОСОБА_1 та його представниця ОСОБА_5 у судове засіданняне з`явились, проте від представниці позивача до суду надійшла заява, в якій остання просила справу розглянути без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4 у судове засіданняне з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та їх представників.

Дослідивши письмові докази у справі: копіїсвідоцтва про народження позивача, експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз від 24.11.2017 за № 056/1207-а, спадкової справи № 116/2023 після смерті ОСОБА_3 , виписки № 3181 з гіпертонічного відділення, довідки ДУ «Інститут нейрохірургії ім. акад. А.П. Ромоданова НАМН України» від 19.05.2015 № 1512778, виписки із історії хвороби КНП «Христинівська багатопрофільна лікарня» Христинівської міської ради № 160, висновку лікаря від 28.01.2023, консультативного висновку спеціаліста ДУ «Інститут нейрохірургії ім. акад. А.П. Ромоданова НАМН України» від 26.01.2023 № 29117, висновку магнітно резонансної томографії від 21.06.2023, повідомлення КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Христинівської міської ради від 03.02.2024, медичної карти амбулаторного хворого № 738 на ім`я ОСОБА_1 , інші письмові докази, суд вважає, що у задоволенні позовунеобхідновідмовитиповністю з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Велика Севастянівка Уманського району померла ОСОБА_3 , мати позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 .

Після її смерті відкрилась спадщина. На випадок своєї смерті ОСОБА_3 будь-яких розпоряджень не залишила.

Відповідач ОСОБА_2 спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняв, подавши заяви у встановлений законом строк для прийняття спадщинита 26.12.2023 приватним нотаріусом Уманського нотаріального округу Черкаської області Бевзюком В.П. видані свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно на ім`я відповідача ОСОБА_2 .

Позивач ОСОБА_1 21.02.2024 звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Бевзюка В.П. із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті спадкодавця, проте нотаріус відмовив у видачі вказаного свідоцтва в зв`язку з пропущенням строку подачі заяви про прийняття спадщини та у зв`язку з неможливістю встановлення факту родинних відносин, про що 23.02.2024 було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Позивач у позовній заяві, як на одну з підстав пропуску строку для прийняття спадщини, покликався на постійні хвороби: ІХС, Стенокардія Ш ф.кл., атеросклеротичний кардіосклероз. Гіпертонічна хвороба II, резистентна форма, кризовий перебіг. Неускладнений церебральний криз 12.01.23 СН ПА. ФК П. ФВ 67%. Хронічна гіпертензивнаенцефалопатія II з цефалгічним та вестибуло-атактичним синдромом. Гіпертонічна ангіопатія сітківки обох очей. СНо. Хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість (1-І ст.). Остеохондроз хребта. Вертеброгеннийпопереково крижовий радикуліт з радикулопатією. Кила на рівні м/х диску ЬА-Ь5, протрузії на рівні м/х дисків L1-L4, L5-S1. Виражений больовий синдром. Вестибуло-атактичний синдром. Стато-динамічні порушення. Чутливі порушення. Церебростенічний синдром. На теперішній час хірургічне лікування. Дистрофічні зміни ШВХ / остеохондроз /. Дорзальні екструзії /hernia/ дисків С5-С6, С6-С7. Спондильоз С3-С7 рухових сегментів. Артроз С2-С7 м/х суглобів, II ст. Ураження судин головного мозку. Вказав, що він у період з 2015 року по січень 2024 року хворіє та змушений був постійно звертатись за медичною допомогою, перебувати під наглядом лікарів та проходити відновне лікування. Тому саме тривалі хронічні хвороби, незадовільний стан здоров`я та необхідність в отриманні лікування зумовили пропуск ним встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті його матері.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подачі такої заяви.

Аналогічні правові висновки містяться у постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17,а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18 (провадження №61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18 (провадження №61-21447св19), від 26 лютого 2020 року у справі №286/27/18 (провадження №61-39817св18).

У постанові від 20 жовтня 2021 року у справі №405/7111/19 Верховний Суд зазначив, що оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

У постанові Верховного Суду від 18 березня 2021 року у справі №496/3234/19 зроблено висновок про те, що сам факт захворювання позивача не свідчить про те, що вона фізично не могла прибути до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини або направити таку заяву засобами поштового зв`язку, чи не могла запросити нотаріуса для складення відповідної заяви за місцем свого проживання у разі неможливості подати заяву до нотаріальної контори особисто у разі хвороби.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК), доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК).

При цьому, належність доказів правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій.

Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом.

Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму.

Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи(ст.76 ЦПК України).

Посилаючись на постійні хвороби як на поважність пропуску строку для прийняття спадщини, позивач не надав суду будь яких доказів, що він хворів та перебував на стаціонарному лікуванні у медичному закладі в період з 09.06.2023 до дату звернення до нотаріуса, а саме 21.02.2024.

Надані позивачем ОСОБА_1 довідки, виписки, висновки та інше вказують на стаціонарне лікування останнього з 07-17.10.2011, встановлення діагнозів, консультації щодо лікування, обстеження частин тіла та ін.

При цьому, позивачем не надано суду жодних доказів щодо обставин які виникли у зазначений вище період і були триваючими та перешкоджали йому прибути до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини або направити таку заяву засобами поштового зв`язку, чи запросити нотаріуса для складення відповідної заяви за місцем свого проживання у разі неможливості подати заяву до нотаріальної контори особисто.

Отже, при відсутності доказів, які б вказували на те, що стан здоров`я позивача був настільки важкий, що перешкоджав йому у своєчасній реалізації своїх спадкових прав, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позивачем позовних вимог для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Щодо посилань позивача на суперечливі положення закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини суд виходить з наступного.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Згідно з пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», (в редакції на день виникнення спірних правовідносин) перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Однак правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України.

Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22).

Крім того пункт 3 вказаної постанови було виключено постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», тобто до закінчення перебігу строку для прийняття спадщини.

Зважаючи на вказані вище обставини, у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Керуючись ст.1220, 1222, 1270, 1269 ч. 1, 1272 ч. 1, 3ЦК України, ст. 43 ч. 2, 76, 77 ч. 1, 81, 89, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення апеляційної скарги.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 04.07.2024 року.

Суддя: М.П. Орендарчук