У х в а л а

21 червня 2024 року

м. Київ

Справа № 756/15853/19

Провадження № 61-7450ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Панкратова Леся Миколаївна (далі - адвокат),

на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 9 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року

у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Оазис 2016» (далі - позивач) до скаржника за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - про усунення перешкод у користуванні спільним майном і зобов`язання вчинити дії

та за зустрічним позовом скаржника до позивача за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - про визнання права власності та

в с т а н о в и в :

1. 20 травня 2024 року адвокат в інтересах скаржника подала до Верховного Суду касаційну скаргу (вх. № 17583/0/220-24 від 22 травня 2024 року), у якій просить скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про відмову у задоволенні первісного позову та про задоволення зустрічного.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

4. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

4.1. Адвокат в інтересах скаржника додала до касаційної скарги дублікат чека від 20 травня 2024 року № 9342-7510-1361-9138 про сплату 30 280,00 грн судового збору, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, копію договору про надання правової допомоги від 2 січня 2024 року № 02/01/24, ордер на надання правничої (правової) допомоги та копії касаційної скарги з додатками.

4.2. До копій касаційної скарги адвокат не додала копій дубліката чека про сплату судового збору відповідно до кількості учасників справи. Надала його виключно для суду. Проте ЦПК України не передбачає для учасника справи, який оскаржує судові рішення, можливості визначати, які додані до касаційної скарги матеріали не надавати іншим учасникам справи. Останні мають право висловитися, зокрема, щодо належності оплати судового збору. Більше того, якби скаржник подав касаційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами в електронній формі через електронний кабінет, інші учасники справи, якщо вони мають такі кабінети, теж не були б обмежені у можливості ознайомлення з відповідними додатками.

4.3. З огляду на викладене скаржник має надати дві копії доданого до касаційної скарги дубліката чека про сплату судового збору, які він не надав раніше.

5. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

5.2. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.3. За подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми (підпункт 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.4. За змістом підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

5.5. За змістом підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання юридичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

5.6. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац другий частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

5.7. За подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах (частина шоста статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

5.8. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

5.9. За змістом абзацу першого частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

5.10. Позивач звернувся до суду з позовом у грудні 2019 року та просив: (1) зобов`язати скаржника усунути перешкоди у користуванні спільним майном будинку, а саме приміщенням технічного поверху (горища) площею 100 кв. м, розташованого на рівні дев`ятого поверху у сьомому корпусі будинку АДРЕСА_1 (далі - технічний поверх), шляхом демонтажу здійснених будівельних робіт з приведення технічного поверху в попередній стан згідно з поверховим планом забудови будинку; (2) зобов`язати скаржника повернути позивачеві приміщення технічного поверху (горища).

5.11. У червні 2021 року скаржник подав зустрічний позов до позивача про визнання права власності на технічний поверх.

5.12. Суд першої інстанції позовні вимоги позивача задовольнив, а у задоволенні зустрічного позову скаржника відмовив. Апеляційний суд це рішення залишив без змін. Скаржник у касаційній скарзі просить скасувати рішення судів першої й апеляційної інстанцій та ухвалити нове - про відмову у задоволенні позову позивача та про задоволення його зустрічного позову. Тобто скаржник оскаржив ці рішення щодо двох немайнових вимог за первісним позовом і однієї майнової вимоги за зустрічним.

5.13. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осібу місячному розмірі з 1 січня 2019 року становив 1 921,00 грн, а згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» такий мінімум з 1 січня 2021 року становив 2 270,00 грн.

5.14. Тому за подання касаційної скарги скаржник за попереднім підрахунком мав би сплатити (3 842,00 + 11 350,00 ) х 200 % = 30 384,00 грн судового збору, враховуючи те, що скарга стосується двох вимог немайнового характеру за первісним позовом, поданим у 2019 році (1 921,00 х 2), і однієї майнової вимоги скаржника за зустрічним позовом, поданим у 2021 році (2 270,00 х 5 = 11 350,00 грн; розрахунок за максимальною ставкою з огляду на відсутність у Верховного Суду даних про вартість реконструкції технічного поверху).

Скаржник сплатив 30 280,00 грн. Тому має або доплатити 104,00 грн судового збору, або надати документи, що засвідчують вартість реконструйованого технічного поверху (реконструкції цього поверху) та підтверджують правильність того розрахунку, який зробив скаржник.

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101;; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 , Верховний Суд (Касаційний цивільний суд), справа № 756/15853/19).

5.15. Скаржник має надати суду документ про доплату судового збору у розмірі, визначеному законом, враховуючи ціну зустрічного позову, або копії документів, які можуть підтверджувати дійсну вартість реконструйованого технічного поверху. Відповідні документи скаржник повинен надати з такою кількістю їхніх копій, яка відповідає кількості учасників справи (пункти 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

6. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

7. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі,Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржникові або адвокату. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржникові.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 9 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Оазис 2016» до ОСОБА_1 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - про усунення перешкод у користуванні спільним майном і зобов`язання вчинити дії та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Оазис 2016» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - про визнання права власності.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима