ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2024 року

м. Київ

справа № 947/8065/20

провадження № 61-2803св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого- Луспеника Д. Д.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Гулька Б. І., Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на ухвали Одеського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року, постановлені у складі колегії суддів: Таварткіладзе О. М., Заїкіна А. П., Погорєлової С. О.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , у якому просила суд зобов`язати ОСОБА_2 не чинити їй перешкод у користування квартирою АДРЕСА_1 та вселити її до квартири АДРЕСА_1 .

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 09 березня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення залишено без задоволення.

У квітні 2023 року ОСОБА_2 (відповідачка) звернулася до суду із заявою про виправлення описки у резолютивній частині судового рішення, шляхом викладення її у новій редакції: «Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1 та вселення - залишити без задоволення».

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 06 квітня 2023 року заяву ОСОБА_2 про виправлення описки залишено без задоволення.

У травні 2023 року ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою, в якій просила роз`яснити їй резолютивну частину рішення Київського районного суду м. Одеси від 09 березня 2023 року про відмову у задоволенні позову, а саме чи відносно тієї квартири, яка була предметом позовних вимог, відмовлено у задоволенні позову позову.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 17 травня 2023 року відмовлено ОСОБА_2 у задоволенні заяви про роз`яснення рішення.

Не погодившись з ухвалами суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяв про виправлення описки у рішенні суду та про відмову у роз`ясненні рішення суду, ОСОБА_2 подала апеляційні скарги.

Постановами Одеського апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року апеляційні скарги ОСОБА_2 залишено без задоволення, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 17 травня 2023 року про відмову у роз`ясненні рішення Київського районного суду м. Одеси від 09 березня 2023 року та ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 06 квітня 2023 року про відмову у виправленні описки залишено без змін.

У листопаді 2023 року ОСОБА_2 подала до апеляційного суду заяви про виправлення описки в постановах Одеського апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в постанові Одеського апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року залишено без задоволення.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в постанові Одеського апеляційного суду від 10 жовтня 2023 року залишено без задоволення.

Відмовляючи у задоволенні заяв ОСОБА_2 про виправлення описки, суд апеляційної інстанції виходив із того, що незазначення апеляційним судом у текстах постанов від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року в адресі спірної квартири номеру корпусу будинку не впливає на можливість реалізації постанов, не спотворює зміст постанов та не призводить до неправильного їх сприйняття.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та їх доводів

У лютого 2024 року ОСОБА_2 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила скасувати ухвали Одеського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року про відмову у задоволенні заяв про виправлення описки в постановах Одеського апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року, справу направити до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про виправлення описки.

Касаційна скарга мотивована тим, що постанови апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року містять помилки у вигляді описок в адресі спірної квартири.

Спірна квартира має адресу: АДРЕСА_2 .

У постановах апеляційного суду адреса спірної квартири вказана так: квартира АДРЕСА_3 , тобто без зазначення корпусу.

При цьому у 1 та 2 корпусах будинку АДРЕСА_4 є квартири з таким же номером квартири - АДРЕСА_4 .

Отже, у постановах Одеського апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року адреса спірної квартири вказана з помилкою, яка підлягає виправленню шляхом виправлення описки, а тому апеляційний суд безпідставно відмовив у задоволенні її заяв про виправлення описки.

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Рух касаційної скарги у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 28 лютого 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 27 березня 2024 року продовжено ОСОБА_2 строк для усунення недоліків, вказаний в ухвалі Верховного Суду від 28 лютого 2024 року.

У строк, визначений судом, заявник усунула недоліки касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 25 квітня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.

У травні 2024 року до Верховного Суду надійшли матеріали справи.

Ухвалою Верховного Суду від 17 червня 2024 року справу призначено до судового розгляду.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам судові рішення апеляційного суду не відповідають.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20) зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень».

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просила суд зобов`язати ОСОБА_2 не чинити їй перешкод у користування квартирою АДРЕСА_1 та вселити її до вказаної квартири.

Суд першої інстанції встановив, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Разом із тим суд апеляційної інстанції у постановах від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року зазначив, що предметом позову були вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_3 та вселення позивача до зазначеної квартири, тобто неточно вказав адресу спірного житлового приміщення.

Відмовляючи у виправленні описки, апеляційний суд допустив порушення норм процесуального права, які призвели до продовження існування у судових рішеннях неточності.

За таких обставин колегія суддів вважає, що описка, допущена у зазначенні адреси спірного житлового приміщення, повинна бути виправлена.

У зв`язку з наведеним, оскаржувані ухвали апеляційного суду про відмову у задоволенні заяв ОСОБА_2 про виправлення описки підлягають скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, а саме для вирішення апеляційним судом заяв ОСОБА_2 про виправлення описки у постановах апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року та від 10 жовтня 2023 року, з урахуванням висновків Верховного Суду, зроблених за результатом касаційного перегляду справи за касаційною скаргою ОСОБА_2 .

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Згідно з частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Верховний Суд дійшов висновку про скасування ухвал суду апеляційної інстанції про відмову у виправленні описки у постановах суду із направлення справи для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвали Одеського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: І. Ю. Гулейков

Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Р. А. Лідовець