441/711/24 2/441/423/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.05.2024 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого - Ференц О.І.,

за участю секретаря судових засідань - Пеленської Х.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

14.03.2024 представниця позивача звернулася до суду із позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабця позивача ОСОБА_2 , яка за життя склала заповіт, яким усе належне їй майно заповіла позивачу. Вказувала, що про заповіт, складений на ім`я позивача, останньому стало відомо тільки в лютому 2024. Позивач одразу ж звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті баби, проте йому було відмовлено у прийнятті заяви через пропуск строку для прийняття спадщини.

Просила суд постановити рішення, яким визначити позивачу додатковий строк в три місяці для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач та її представниця в судове засідання не з`явилися, у поданій в суд заяві представниця позивача просила про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просять їх задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, 29.03.2024 подав відзив на позовну заяву, в якому позов визнає (а.с.28).

Третя особа ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи, причини її неявки суду невідомі.

У звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що передбачено ч.2 ст.247 ЦПК України.

Проаналізувавши підстави позовної заяви, оглянувши та оцінивши матеріали справи, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов слід задоволити з наступних підстав

Судом встановлено, що ОСОБА_3 на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛВ№ 005908 від 11.07.1996 належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності ССГ «Дністер» розміром 2.17 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с.16).

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є онуком ОСОБА_3 (а.с.12-14).

16.11.1989 ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Монастирецької сільської ради народних депутатів ОСОБА_5 та зареєстрований в реєстрі за № 20, яким усе належне їй майно заповіла своєму внуку ОСОБА_1 , 1978 р.н. (а.с.15).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла (а.с.11). Згідно довідки виконавчого комітету Комарнівської міської ради Львівського району Львівської області № 48 від 29.02.2024 ОСОБА_2 до дня смерті була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 , на день смерті в даному будинку крім ОСОБА_6 ніхто не був зареєстрований (а.с.18).

ОСОБА_1 не звернувся у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , оскільки йому не було відомо про складений в його користь заповіт. Листом від 01.03.2024 приватним нотаріусом Львівського районного нотаріального округу Львівської області Тимофеєвим О.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_6 через пропуск визначеного ст.1270 ЦК України строку (а.с.17).

Ч.1 ст.15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Так, оскільки ОСОБА_6 померла до 01.01.2004 до відносини спадкування після її смерті слід застосовувати чинне на той час законодавства, зокрема, відповідні правила ЦК 1963, у тому числі щодо прийняття спадщини.

Згідно з ст. 525 ЦК України в ред. 1963 часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. За вимогами ст.549 ЦК України в ред. 1963 визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Частиною 2 ст.549 ЦК України в ред. 1963 встановлено, що зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

За положеннями ст.550 ЦК України в ред. 1963 строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Як зазначено у п.24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Тобто суд, розглядаючи такі позови, встановлює сам наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини та оцінює їх з точки зору поважності. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17.

Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.549 ЦК України в ред.1963, після смерті ОСОБА_3 закінчився 11.09.1999. ОСОБА_1 не знав про наявність заповіту, укладеного ОСОБА_6 в його користь, заяву про прийняття спадщини подав нотаріусу в лютому 2024.

Дослідивши надані позивачем докази, беручи до уваги визнання позову відповідачем, виходячи із встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку, зокрема те, що він не проживав спільно зі спадкодавцем, не мав спільного побуту, не є спадкоємцем за законом майна бабусі, не знав про заповіт на своє ім`я і дізнався про нього лише в лютому 2024 після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини, що свідчить про поважність причини пропуску такого строку.

Такі висновки узгоджуються з позицією, неодноразово викладеною у постановах Верховного Суду та Верховного Суду України, практика у справах цієї категорії є сталою та незмінною (постанова Верховного Суду від 22.12.2021 по справі № 703/4978/19, провадження № 61-13783св21).

Відповідно до ст.63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Згідно з пунктами 2.2, 2.3 та 3.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України,затвердженого Міністерством юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. У разі наявності заповіту нотаріусу подається його оригінал чи дублікат. Повна інформація про заповіт, який було посвідчено іншим нотаріусом, витребовується нотаріусом шляхом направлення запиту. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Необхідність вчинення нотаріусом дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснення виклику спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі узгоджується із правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-49цс/17, у постанові Верховного Суду від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18, у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17.

Однак, враховуючи те, що спадкоємці за законом ОСОБА_3 не зверталися у нотаріальну контору для оформлення спадкових прав після смерті спадкодавця, відповідно нотаріус не міг робити оголошення чи повідомлення спадкоємців по заповіту, зокрема, повідомляти ОСОБА_1 ..

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин, а тому, беручи до уваги, що будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 525, 549, 550 ЦК України в ред.1963, п.24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", ст.11, 174, 179, 212, 214-215 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Мости Городоцького району Львівської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Львівського апеляційного суду.

Головуючий Ференц О.І.