УХВАЛА

14 травня 2024 року

м. Київ

справа № 394/795/21

провадження № 61-6507ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Березовська Ірина Анатоліївна, на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 24 березня 2023 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 29 лютого 2024 року у цивільній справі за позовом Фермерського господарства «Вікторія» до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про захист порушених прав на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року ФГ «Вікторія» звернулося до суду з позовом до ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про захист порушених прав на земельну ділянку.

Рішенням Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 24 березня 2023 року позов задоволено.

Скасовано державну реєстрацію та закрито поземельну книгу в електронному та паперовому вигляді в Державному земельному кадастрі,cкасовано рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна, визнано недійсними договори оренди спірних земельних ділянок. Також визнано протиправним та скасовано накази Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області. Визнано за ФГ «Вікторія» право постійного користування на земельну ділянку, загальною площею 21,3921 га, з архівним кадастровим номером :02:000:2082, для ведення фермерського господарства, що розташована на території Надлацької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 29 лютого 2024 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 24 березня 2023 року залишено без змін.

29 квітня 2024 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Березовська І. А., звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 24 березня 2023 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 29 лютого 2024 року, ухвалити нове судове рішення про закриття провадження у справі, оскільки спір підсудний господарському суду.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України до касаційної скарги заявницею не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Водночас ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Березовська І. А., заявлено клопотання про зменшення розміру судового зборуза подання касаційної скарги з посиланням на те, що майновий стан заявниці не дозволяє сплачувати судовий збір на рівні з юридичною особою.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини першої статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.

У постанові Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі № 821/1896/15-а зазначено, що визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про зменшення розміру судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Судовий збір має бути розумним, тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майно, майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, приймаючи до уваги предмет спору, стадію розгляду справи, обставини, наведені заявницею, відсутність відомостей про майновий стан та доказів, що підтверджують дохід заявниці за попередній календарний рік, суд касаційної інстанції не знаходить підстав для зменшення розміру судового збору.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано у лютому 2021 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня

2021 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2021 року становив 2 270,00 грн.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 2 270,00 грн (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Ураховуючи наведене, а також те, що не всі заявлені позивачем вимоги пред`явлені до заявниці (стосуються її прав та інтересів), а тільки ті, що стосуються земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2330, яка була передана ОСОБА_1 (п`ять вимог), та вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області № 11-9057/14-20-СГ від 27 травня 2020 року «Про припинення права постійного користування земельною ділянкою» та визнання за ФГ «Вікторія» право постійного користування на земельну ділянку, загальною площею 21,3921 га, з архівним кадастровим номером :02:000:2082.

Ураховуючи наведене, ставка судового збору, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі, становить 31 780,00 грн (2 270,00 грн* 7 *200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у

м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до частини другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Не усунення недоліків касаційної скарги є підставою для її повернення.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявниці строк для усунення її недоліку.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Березовська Ірина Анатоліївна, про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Березовська Ірина Анатоліївна, на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 24 березня 2023 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 29 лютого 2024 рокузалишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку касаційної скарги строк до

03 червня2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников