КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 травня 2024 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року позовні вимоги задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 21768,29 грн, 3% річних у розмірі 3094,14 грн, інфляційні втрати у розмірі 14127,06 грн.

Повне рішення складено 22 березня 2024 року.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 25 квітня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подано апеляційну скаргу та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. Заяву мотивовано тим, що про існування рішення суду стало відомо 26 березня 2024 року через додаток «ДІЯ», розгляд справи відбувся без участі учасників справи.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11 грудня 2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Супровідним листом від 22 березня 2024 року копію рішення направлено скаржниці на поштову адресу: АДРЕСА_1 , проте поштове відправлення 043 із вмістом копії рішення по справі повернулось до суду з причини «за закінченням терміну зберігання».

Згідно даних сайту ЄДРСР надання загального доступу до повного рішення забезпечено 26 березня 2024 року.

З урахуванням викладеного, зазначені скаржницею підстави для поновлення строку на оскарження судового рішення суд уважає поважними, оскільки вони узгоджуються з матеріалами справи, а відтак пропущений строк підлягає поновленню.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху з таких підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 4 та частини 5 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Рішенням суду позовні вимоги про солідарне стягнення заборгованості з відповідачів задоволено.

Одночасно із поданням апеляційної скарги ОСОБА_1 подано клопотання про розстрочення сплати судового збору, в якій просить відстрочити, зменшити або звільнити її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, або стягнути судовий збір з відповідачів.

Заяву мотивовано тим, що має на утриманні малолітню дитину 2021 року народження, та перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною. За таких обставин розмір судового збору є непід`ємним для скаржниці.

Долучено довідку ТОВ «Нова пошта» №4393 від 21 липня 2023 року про те, що ОСОБА_5 перебуває у соціальній відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку та копію свідоцтва серії НОМЕР_1 про народження ОСОБА_6 05 грудня 2021 року, матір`ю якого є скаржниця.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини 1 та 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині 1 цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з цим, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Зі змісту статті 8 Закону України «Про судовий збір» убачається, що обов`язковим елементом застосування цієї статті є майновий стан сторони, який не дозволяє їй сплатити судовий збір взагалі (у випадку, якщо сторона клопоче про звільнення її сплати судового збору) або перед зверненням до суду (у випадку, якщо сторона клопоче про відстрочення або розстрочення сплати судового збору).

За статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. І, як уже зазначалося, вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, яке у розумінні практики Європейського суду з прав людини не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими (рішенням від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95)).

З матеріалів апеляційної скарги установлено, що згідно довідки ТОВ «Нова пошта» №4393 від 21 липня 2023 року ОСОБА_5 дійсно перебуває у соціальній відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 10 лютого 2022 року по теперішній час (наказ №10-В/тр від 18 січня 2022 року). Згідно даних свідоцтва НОМЕР_1 про народження ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю дитини згідно свідоцтва є ОСОБА_5 .

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Надані скаржницею документи не відображають відомостей щодо її майнового стану, а лише вказують на обставини життя скаржниці, відтак доводи, наведені скаржницею не можуть уважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Даних про те, що розмір судового збору за звернення до суду із апеляційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржниці за попередній календарний рік (2023 рік), до апеляційної скарги не надано.

Відтак, відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення скаржниці від сплати судового збору.

Щодо заявленого клопотання в частині стягнення судового збору з відповідачів за подання ОСОБА_1 апеляційної скарги слід вказати про таке.

Згідно частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За частиною 1 статті 352 ЦПК України учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (статті 1 цього Закону).

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (стаття 2 цього Закону).

Судовий збір справляється за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення (частина 1 статі 3 цього Закону).

Тобто, із наведеного убачається, що звернення до суду із заявою або скаргою є правом заявника/скаржника. Разом із тим, вчинення процесуальних дії з метою реалізації права на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів має наслідком покладення на такого заявника/скаржника відповідних процесуальних обов`язків, в тому числі обов`язку сплати судового збору згідно вимог закону.

Оскільки подання цієї апеляційної скарги здійснено саме ОСОБА_1 , якою виявлено власну волю щодо оскарження судового рішення у справі, обов`язок щодо сплати судового збору при поданні апеляційної скарги ОСОБА_1 не може бути покладено на інших учасників справи. Відтак в цій частині відсутні законні підстави для заявлення такого клопотання.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум в 2023 року становив 2684,00 грн.

Установлено, що в 2023 році ПрАТ «АК «Київводоканал», звертаючись до суду із цим позовом, просить стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 21768,29 грн, 3% річних у розмірі 3094,14 грн, інфляційні втрати у розмірі 14127,06 грн.

З урахуванням наведеного, за звернення до суду із цією апеляційною скаргою з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 4026,00 грн, який розраховано таким чином: 2684,00 грн [оскільки сума 584,84 грн (21768,29 грн + 3094,14 грн + 14127,06 грн = 38 989,49 грн * 1,5% = 584,84 грн) є меншою від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб в 2023 році] * 150% = 4026,00 грн.

З огляду на наведене, особі, яка подає апеляційну скаргу, слід сплатити судовий збір у розмірі 4026,00 грн.

Судовий збір слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення скаржниці від сплати судового збору, стягненні судового збору з відповідачів за подання апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 22 березня 2024 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук