УХВАЛА

04 липня 2024 року

м. Київ

справа № 299/2646/23

провадження № 61-9095ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , на рішення Виноградівського районного суду Чернігівської області від 31 травня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 23 травня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» (далі - AT «Закарпатгаз») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу.

Позовні вимоги мотивовано тим, що фактом приєднання побутового споживача ОСОБА_1 до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є дії, які засвідчують його бажання укласти договір, зокрема, споживання природного газу на об`єкті нерухомості, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить щомісячна зміна показників лічильника в сторону збільшення, оплата за спожитий природний газ, що документально підтверджено фінансовим станом абонента.

01 листопада 2022 року представниками AT «Закарпатгаз» проведено демонтаж лічильника газу за адресою: АДРЕСА_1 на періодичну повірку, лічильник опломбовано, упаковано у пакувальний мішок, доставлено на місце повірки.

17 листопад 2022 року під час підготовчих заходів до періодичної повірки лічильника газу, встановлено, що крізь скло відлікового механізму видно, що фіксуючі виступи всередині відлікового механізму деформовані.

Відповідач, будучи належно повідомленим про час і місце складання акту про порушення на ринку природного газу, а також про проведення експертизи, для участі у цих заходах до AT «Закарпатгаз» не з`явився, про неможливість свого прибуття не повідомив.

01 грудня 2022 року представниками AT «Закарпатгаз» складено акт про порушення № ZK 00225, у якому зафіксовано ознаки порушення на ринку природного газу, передбаченого підпунктом З пункту 1 глави 2 Розділу XI Кодексу ГРМ - несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу: «крізь скло відлікового механізму видно, що фіксуючі виступи всередині відлікового механізму деформовані».

01 грудня 2022 року за результатами проведення експертизи підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, складено акт експертизи лічильника газу № 29448, яким встановлено: «Лічильник не придатний до експлуатації через несанкціоноване втручання: змінена конструкція - деформовані фіксуючі виступи, сліди механічних пошкоджень (подряпини) на диску тисяч м. куб відлікового механізму від контакту з гострим предметом, за допомогою якого відбувалося механічне перекодування дисків відлікового механізму, що призводить до викривлення споживання природнього газу. Дані пошкодження здійснені із застосуванням прихованих заходів, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів та розборки лічильника у лабораторних умовах».

01 грудня 2022 року незалежною метрологічною установою Державним підприємством «Закарпаттястандартметрологія» видано довідку № 340700 про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, згідно якої лічильник типу G4 заводський № 00095226 виробник Metrix, 2013 року виготовлення - не відповідає вимогам Рекомендацій Р50-071-98. Підстава для визнання побутового лічильника газу непридатним є невідповідність вимогам п. 6.4.1: крізь скло відлікового механізму видно, що фіксуючі виступи всередині відлікового механізму деформовані. Дана довідка є невід`ємною частиною Акту експертизи № 29448 від 01 грудня 2022 року.

19 січня 2023 року комісією AT «Закарпатгаз» з розгляду актів про порушення розглянуто та задоволено акт про порушення № ZK 00225 від 01 грудня 2022 року.

Оператором ГРМ розраховано об`єм спожитого газу за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача з 31 жовтня 2021 року до 31 жовтня 2022 року (день що передував усуненню порушення).

Розрахований до сплати об`єм природного газу становить 4 989,05 м. куб., а вартість необлікованого (донарахованого) газу становить 249 051,51 грн.

Відповідно до положень пункту 12 глави 5 Розділу XI Кодексу ГРМ, зазначена вартість донарахованого об`єму природного газу пред`явлена до сплати відповідачу окремим платіжним рахунком, шляхом надіслання йому рекомендованим поштовим відправленням разом із вимогою від 06 квітня 2023 року у 7-денний строк з дня отримання такої вимоги компенсувати вартість необлікованого (донарахованого) газу в сумі 249 051,51 грн.

Однак на час звернення до суду відповідач не сплатив вартість донарахованого об`єму природного газу.

Посилаючись на ці обставини, позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь 249 051,51 грн вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та судові витрати.

Рішенням Виноградівського районного суду Закарпатської області від 31 травня 2023 року, залишеним без змін постановою Закарпатського апеляційного суду від 23 травня 2024 року, позов АТ «Закарпатгаз» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь AT «Закарпатгаз» суму в розмірі 249 051,51 грн вартості необлікованого об`єму спожитого природного газу та 3 735,77 грн судового збору.

У червні 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 31 травня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 23 травня 2024 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення процесуальних норм, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із частиною четвертою статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Малозначна справа є такою з огляду на свої властивості, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України розташована серед Загальних положень цього Кодексу, яка поширюється й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Верховним Судом враховано, що Рішенням Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року № 10-р(ІІ)/2023 у справі щодо гарантування права на судовий захист у малозначних спорах: визнано таким, що відповідає Конституції України (є конституційним) пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

При цьому згідно із частиною четвертою статті 274 ЦПК України справа не відноситься до тієї категорії справ, які не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню. Верховний Суд таких випадків також не встановив.

Посилання заявника на пункти 1, 3 частини другої статті 389 ЦПК України як на підставу касаційного оскарження не заслуговують на увагу, оскільки з указаних підстав підлягають оскарженню рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанова суду апеляційної інстанції крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті, зокрема, у малозначних справах. Тобто такі доводи є виконанням вимог процесуального закону щодо змісту будь-якої касаційної скарги, а тому самі по собі не вказують на фундаментальність порушених у скарзі питань для формування єдиної правозастосовчої практики, та не свідчить про наявність інших випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судові рішення у малозначних справах підлягають касаційному оскарженню.

Верховний Суд зауважує, що обґрунтування касаційної скарги підставами, передбаченими частиною другою статті 389 ЦПК України, не звільняє заявника від обов`язку, у відповідності до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, обґрунтувати підстави перегляду в касаційному порядку судових рішень у малозначних справах.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: категорію справи, ціну та предмет позову, а також значення справи для сторін і суспільства, та не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Касаційний перегляд вважається екстраординарним, з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції, які обмежено питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. Повноваження суду касаційної інстанції не можуть використовуватися для здійснення нового судового розгляду справи.

Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц).

Крім цього, Верховний Суд звертає увагу на те, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , подано касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , на рішення Виноградівського районного суду Чернігівської області від 31 травня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 23 травня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков Р. А. Лідовець Д. Д. Луспеник