У х в а л а

25 червня 2024 року

м. Київ

справа № 149/464/24

провадження № 61-7390ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився з касаційною скаргою Хмільницького відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (далі - скаржник),

на постанову Вінницького апеляційного суду від 18 квітня 2024 року

у справі за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» (далі - заявник) на дії державного виконавця Хмільницького відділу Державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Вторук Д. В. за участю заінтересованої особи - ОСОБА_1 - та

в с т а н о в и в :

1. 15 травня 2024 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати зазначене судове рішення.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо вимог до змісту касаційної скарги

4. За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX) у касаційній скарзі повинні бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Проте у касаційній скарзі таких відомостей немає.

4.1. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку (абзац перший частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

4.2. Тому скаржник зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

4.3. Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

4.4. Скаржник усупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України не вказав про наявність або відсутність у нього електронного кабінету. Від обов`язку зазначити у касаційній скарзі такі відомості не звільнений, бо подав цю скаргу поштою.

5. За змістом пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

5.1. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. (абзац 6 частини другої статті 389 ЦПК України).

5.2. У касаційній скарзі скаржник не конкретизував, яку саме норму матеріального права суд апеляційної інстанції неправильно застосував чи яку норму процесуального права він порушив.

6. За змістом пункту 8 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується. До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

6.1. Скаржник у касаційній скарзі не вказав дату отримання копії оскарженої постанови та не надав доказів на підтвердження цієї дати (якщо такі докази у нього є).

(2) Щодо дотримання принципу рівності сторін

7. За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повиннобути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

7.1. Скаржник до касаційної скарги додав квитанції про надсилання сторонам копій касаційних скарг. Крім того 30 травня 2024 року надіслав лист до Верховного Суду, у якому вказав, що помилково у переліку додатків до касаційної скарги зазначив «копію скарги для відповідача (1 примірник)», бо 15 травня 2024 року надіслав її копію заявнику рекомендованим листом, хоча її з додатками має надсилати учасникам справи суд після відкриття касаційного провадження.

7.2. ЦПК України встановив загальний обов`язок особи, яка подає касаційну скаргу не через електронний кабінет, надавати Верховному Суду копії цієї скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи і не передбачає можливостей ні самостійно надсилати такі документи іншим учасникам справи, ні визначати, які додані до цієї скарги матеріали їм не надавати. Тому скаржник має цей обов`язок виконати.

(3) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

8. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

9. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі,Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржнику. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу Хмільницького відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на постанову Вінницького апеляційного суду від 18 квітня 2024 року у справі за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс» на дії державного виконавця Хмільницького відділу Державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Вторук Д. В. за участю заінтересованої особи - ОСОБА_1 .

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима