Провадження №2/752/5678/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2024 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кордюкової Ж.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, -

ВСТАНОВИВ:

04.09.2024 до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Заява обґрунтована тим, що справа має важливе значення для відповідача, оскільки сума у розмірі 413179, 98 грн. не є малозначною.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне.

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія «Віді-страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку суброгації.

22.07.2024 судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у цій справі та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Частинами 4-6 ст. 19 ЦПК України, в редакції, яка діяла станом на день відкриття провадження у даній справі, встановлено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу.

При цьому при вирішенні питання відкриття провадження у вказаній цивільній справі було також враховано приписи ч. 3 ст. 274 ЦПК України, відповідно до яких доцільним є розгляд цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

При цьому, жодне право учасника справи на висловлення своєї позиції не порушується, оскільки положення ЦПК України передбачають можливість викласти учасниками справи свою думку та надати відповідні докази шляхом надання відзиву, відповіді на відзив, заперечень, додаткових пояснень, доказів тощо.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява №8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Таким чином, цивільна справа за позовною заявою Товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія «Віді-страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку суброгації є справою незначної складності, для якої пріоритетним є швидке вирішення справи, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з викликом сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Доводи відповідача, викладені у заяві, також не доводять необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, оскільки характер справи не вимагає проведення судового засідання, а її розгляд можливий за наявними в матеріалах справи доказами та поясненнями сторін.

За таких обставин суд залишає заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін без задоволення.

Керуючись ст.ст. 19, 258 - 261, 277, 353 - 355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільної справи за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія «Віді-страхування» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку суброгації.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена 20.09.2024.

Суддя Ж. І. Кордюкова