Справа №385/501/24
Провадження № 2/385/251/24
У Х В А Л А

24.07.2024 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Гришака А.М.,

з участю секретаря судового засідання Кучер Н.Г.,

представника позивача адвоката Волощука В.В.,

представника відповідача адвоката Животовської Г.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в місті Гайвороні Кіровоградської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Гайворонського районного суду Кіровоградської області знаходиться вищевказана цивільна справа.

04.06.2024 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про призначення судово-психологічної експертизи перед якою поставити наступні запитання: 1). Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ? 2). Чи завдані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждання (моральна шкода)? 3). Чи спричинені ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджуються у справі? 4). Якщо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)? Проведення судово-психологічної експертизи просить доручити експертам Черкаського науково-дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав раніше подане клопотання про призначення судово-психологічної експертизи та просить суд його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання представника позивачапро призначення судово-психологічної експертизи, просить суд відмовити у його задоволенні.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позовних вимог є відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої позивачу внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00) експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Згідно статті 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з і протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або і юридичної особи.

Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Враховуючи вищенаведені положення ст. 23 ЦК України, визначення розміру моральної шкоди, завданої фізичним або юридичним особам належить до компетенції суду.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Тобто, питання, які просить поставити представник позивачка на вирішення експерта (Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ? Чи завдані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждання (моральна шкода)? Чи спричинені ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджуються у справі? Якщо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?) стосується саме визначення розміру компенсації моральної шкоди та висновки психолога з цього питання будуть носити імовірний характер та не будуть мати правового значення для вирішення спору, адже, розмір грошової компенсації за спричинені страждання входить до предмету доказування у справі й визначається судом у кожному конкретному випадку на засадах виваженості та розумності, що не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

За змістом ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Заявлена експертиза заперечується іншою стороною у справі і до переліку обов`язкових видів експертиз не відноситься.

Призначення експертиз для визначення розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки таке визначення, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, належить до компетенції суду. Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №372/4412/15-ц, який суд враховує в силу положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи відмовити.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 103, ст.ст. 252, 253 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Волощука Володимира Володимировича про призначення судово-психологічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде виготовлений у строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Повний текст ухвали складено 29.07.2024 року.

Суддя: А. М. ГРИШАК