Справа №:755/8555/23
Провадження №: 2/755/655/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" вересня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

представника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва - Польщикова І.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва про заміну первісного співвідповідача належним у цивільній справі за позовом керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання спадщини відумерлою та витребування майна, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання спадщини відумерлою та витребування майна.

09.08.2024 року до суду надійшло клопотання керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва про заміну первісного співвідповідача належним, у якому сторона позивача просить замінити неналежного співвідповідача у справі №755/8555/23 ОСОБА_3 на належного співвідповідача - ОСОБА_4 .

Вимоги клопотання мотивовано тим, що на час пред`явлення позову право власності на спірну квартиру було зареєстроване за ОСОБА_3 . Разом з цим, під час розгляду справи в суді прокурору із даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно стало відомо, що спірна квартира на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 02.10.2023 року. Тобто, співвідповідач ОСОБА_3 після відкриття провадження у справі відчужила спірну квартиру ОСОБА_4 , що свідчить про вчинення нею дій з метою ухилення від повернення квартири територіальній громаді. У п. 1.3, п. 1.5 Договору купівлі-продажу спірної квартири від 02.10.2023 року продавець ОСОБА_3 зазначає, що на момент укладення цього договору судові справи щодо квартири не ведуться. Продавець ОСОБА_3 у своїй заяві від 02.10.2023 року, яку вона надала нотаріусу при посвідченні договору, стверджує про те, що осіб, які б могли поставити питання про визнання за ними права власності на відчужувану квартиру, немає. Зазначене ставить під сумнів добросовісність ОСОБА_3 як попереднього володільця спірної квартири. Прокурор посилається на положення ст.ст. 2, 51 ЦПК України, зазначає, що про факт відчуження квартири у жовтні 2023 року співвідповідач ОСОБА_3 суд не повідомила, а тому сторона позивача об`єктивно не знала і не могла знати про факт продажу квартири після відкриття провадження у справі та необхідність заміни неналежного співвідповідача належним. За наведених обставин прокурор вважає, що є підстави для заміни співвідповідача ОСОБА_3 на ОСОБА_4 , як останнього набувача квартири, оскільки позовна вимога про витребування спірної квартири на користь територіальної громади в особі Київської міської ради може бути заявлена саме до неї.

В судовому засіданні представник Дніпровської окружної прокуратури міста Києва підтримав вимоги клопотання з підстав викладених у ньому, просить клопотання задовольнити та додатково пояснив суду, що ОСОБА_3 під час розгляду справи відчужила спірну квартиру ОСОБА_4 , тому остання має бути залучена до участі у справі в якості співвідповідача замість ОСОБА_3 .

Представник відповідача ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечує проти задоволення клопотання з підстав викладених у письмових запереченнях, які приєднано до матеріалів справи. Представник вказує, що задоволення такого клопотання призведе до одночасної зміни предмета і підстав позову, що не допускається процесуальним законодавством. Пред`явлення тих самих вимог іншому відповідачу є зміною предмету позову, а новою підставою позову буде добросовісність чи недобросовісність набуття ОСОБА_4 спірної квартири. Клопотання про заміну первісного співвідповідача змінює первісні підстави позову, доповнюючи їх новими обставинами, що свідчить про одночасну зміну предмету та підстав позову, що є неприпустимим згідно із процесуальним законодавством.

Представник Київської міської ради в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи без участі представника.

ОСОБА_3 в підготовче засідання не з`явилась, викликалась до суду шляхом розміщення оголошення на офіційному інтернет-сайті судової влади.

Суд, вивчивши зміст заявленого клопотання, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що клопотання підлягає до часткового задоволення, з огляду на наступне.

21.06.2023 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання спадщини відумерлою та витребування майна.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що до відповідачки ОСОБА_3 пред`явлені вимоги щодо витребування від неї квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 27.06.2023 року відкрите провадження у справі та призначений розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 08.04.2024 року закрите підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Як вбачається зі змісту договору купівлі-продажу від 02.10.2023 року та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідачка ОСОБА_3 02.10.2023 року відчужила квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_4 за договором купівлі-продажу від 02.10.2024 року.

Убачається, що відчуження квартири відбулось після відкриття провадження у даній справі.

Відповідно до положень ст. 51 ЦПК України: 1. Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. 2. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. 3. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Аналіз положень наведеної норми цивільного процесуального закону вказує на те, що заміна неналежного відповідача на підставі ст. 51 ЦПК України відбувається у разі, якщо позов був первісно пред`явлений до неналежного відповідача.

Разом з цим, у даній справі, на момент подання позову та відкриття провадження у справі ОСОБА_3 була належним відповідачем, як власниця квартири стосовно якої заявлено вимогу про її витребування.

Відчуження квартири, тобто заміна учасника у матеріально-правових відносинах відбулась після відкриття провадження у справі, а тому суд вважає, що у даному випадку мають застосовуватись положення ст. 55 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 55 ЦПК України (Процесуальне правонаступництво), у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Ураховуючи, що в даному випадку відбулась заміна особи у відносинах, щодо яких виник спір, а саме змінився власник квартири стосовно якої наявний спір про її витребування, тобто відбулась зміна учасника матеріально-правових відносин, необхідним є здійснення заміни і в процесуально-правових відносинах шляхом заміни ОСОБА_3 , як відповідача, на ОСОБА_4 .

За положеннями п. 28 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо заміни сторони у справі (процесуальне правонаступництво) або сторони виконавчого провадження.

Отже, з огляду на положення п. 28 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, ухвала суду в частині здійснення заміни співвідповідача може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції.

Крім того, суд вважає, що ОСОБА_3 має бути залучена до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на підставі положень ст.ст. 53, 54 ЦПК України, оскільки рішення у справі може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_3 у подальших відносинах зі сторонами справи в разі повного чи часткового задоволення позову.

Стосовно заперечень представника відповідача ОСОБА_1 із посиланнями на те, що здійснення заміни співвідповідача призведе до одночасної зміни предмету та підстав позову, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Можливості одночасної зміни предмету і підстав позову цивільним процесуальним законом не передбачено.

Обґрунтовуючи свою позицію представник відповідачки ОСОБА_1 посилаючись на правові висновки Верховного Суду зазначає, що пред`явлення цих вимог іншому відповідачу є способом зміни предмету позову, при цьому з`являється і нова підстава позову: добросовісність чи недобросовісність набуття ОСОБА_4 спірної квартири.

Разом з цим, у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 року в справі №910/18389/20, на яку посилається представник відповідачки ОСОБА_1 , вказано, що не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

У постанові Верховного Суду від 10.11.2021 року в справі №916/1988/20, на яку посилається представник відповідачки ОСОБА_1 , вказано, що не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

У постанові Верховного Суду від 31.05.2023 року в справі №916/1029/22, на яку посилається представник відповідачки ОСОБА_1 , вказано, що не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Отже, нові обставини позову при збереженні первісних обставин, як і зміна посилань на норми матеріального права (добросовісність чи недобросовісність набуття у межах вирішення справи за положеннями ст. 388 ЦК України) не є зміною підстав позову.

За таких обставин, відсутні належні підстави для висновку про те, що заміна співвідповідача ОСОБА_3 її процесуальним правонаступником ОСОБА_4 призведе до одночасної зміни підстав та предмету позову, адже історія з переходу прав власності на спірне майно може лише доповнитись новими обставинами щодо факту і порядку переходу права власності на квартиру від ОСОБА_3 до ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 43, 51, 55, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва про заміну первісного співвідповідача належним - задовольнити частково.

В порядку процесуального правонаступництва залучити до участі у справі за позовом керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання спадщини відумерлою та витребування майна, замість співвідповідача ОСОБА_3 - у якості співвідповідача ОСОБА_4 .

ОСОБА_3 залучити до участі у справі №755/8555/23 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

У зв`язку зі здійсненням процесуальної заміни учасника справи в судовому засіданні оголосити перерву до 05.11.2024 року о 10 год. 00 хв. в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: 02105, м. Київ, вул. Пластова, 3, каб. 27.

В судове засідання викликати всіх учасників справи.

Залученому до участі у справі співвідповідачу ОСОБА_4 направити копію цієї ухвали, копію позовної заяви з додатками та встановити їй строк для подання відзиву на позовну заяву протягом не більше 15 днів від дня отримання копії цієї ухвали з додатками, який має відповідати всім положенням ст. 178 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в частині здійснення заміни співвідповідача до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений 20.09.2024 року.

Суддя -