УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05.07.2024 Справа №607/14335/24 Провадження №2/607/3020/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

УСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулася до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема : виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім цього, ч. 5 ст. 177 ЦПК України визначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно з ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою у порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат».

Відповідно до ст. 79 Закону України «Про нотаріат» нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Аналогічні положення викладені у Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, що затверджений Наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012.

Для перекладу надаються оригінали документів або їх нотаріально засвідчені копії. Документи, викладені на двох і більше окремих аркушах, що подаються для засвідчення вірності перекладу або засвідчення справжності підпису перекладача, повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення цілісності, пронумеровані і скріплені підписом відповідної посадової особи та печаткою юридичної особи (у разі наявності), яка видала документ.

Переклад робиться з усього тексту документа, в тому числі з печатки і штампу. Переклад виконується на окремому аркуші чи аркушах. Він прикріплюється до оригіналу документа, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса та його печаткою.

Разом з тим дана позовна заява вказаним вимогам закону не відповідає з огляду на таке.

Так, копія перекладу свідоцтва про народження від 21.11.2023 не засвідчена відповідно до зазначених вище вимог, що позбавляє суд можливості встановити достовірність такого перекладу.

Також відповідно до ч. 6 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

При цьому параграф 3 глави 2 Цивільного процесуального кодексу України визначає порядок визначення територіальної юрисдикції (підсудності).

Так, за загальним правилом позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (ч. 1 ст. 27 ЦПК України).

У позовній заяві позивач зазначила, що останнім відомим місцем проживання відповідача є АДРЕСА_1 , що не належить до територіальної юрисдикції Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області.

Також відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З аналізу вказаних вище положень цивільного процесуального законодавства вбачається, що застосування альтернативної підсудності за місцем проживання позивача можливе лише у виключних випадках, а саме у разі: 1) якщо на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти; 2) якщо позивач не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача; 3) за домовленістю подружжя.

Однак подаючи даний позов саме до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області, позивач не посилається на вказану норму закону, не зазначає про обставини, які підтверджують необхідність застосування альтернативної підсудності, та не надає докази, що підтверджують такі обставини. При цьому саме по собі долучення до позовної заяви копії свідоцтва про народження неповнолітньої дитини не свідчить, що ця дитина перебуває на утриманні позивача.

Указане позбавляє суд можливості перевірити, чи даний позов поданий з дотриманням правил територіальної підсудності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачеві слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом: 1) надання перекладу документів (свідоцтва про народження дитини), виданих іноземною мовою, які засвідчені відповідно до вимог Закону України «Про нотаріат» та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України; 2) подання доказів, які підтверджують, що розгляд справи за цим позовом належить до територіальної юрисдикції Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області, - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 27, 28, 95, 175, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, надавши позивачеві строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Марциновська