Справа № 369/8028/20
Провадження №2-р/369/6/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

за участю секретаря Соловюк В.І.,

стягувача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Києва заяву ОСОБА_2 про роз`яснення судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дітей, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою, у якій просив роз`яснити порядок виконання судового наказу, яким з нього стягнуті аліменти на утримання двох неповнолітніх дітей у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку щомісячно з 11.06.2020 та до досягнення дітьми повноліття.

В обґрунтування заяви ОСОБА_2 посилався на те, що одна дитина ОСОБА_3 досягла повноліття, проте державна виконавча служба продовжує здійснювати нарахування аліментів на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки у судовому наказі від 30.07.2020 року відсутня конкретна дата у яку ОСОБА_3 набуває статусу повнолітньої особи.

У судовому засіданні стягувач ОСОБА_1 не заперечувала проти роз`яснення судового наказу.

У судове засідання заявник ОСОБА_2 не з`явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не відомі.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, вислухавши думку осіб, які приймали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява про роз`яснення судового наказу не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

За ст..267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Аналогічні права закріплені ст.31 Закону України «Про виконавче провадження»: у разі якщо викладена у виконавчому документі резолютивна частина рішення є незрозумілою, виконавець або сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення відповідного рішення. У разі якщо зміст виконавчого документа незрозумілий, виконавець або сторони виконавчого провадження мають право звернутися до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення його змісту.

Судом встановлено, що на підставі судового наказу, який був виданий 30.07.2020 року, стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 1/3 частини усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на кожну дитину відповідного віку, щомісячно до досягнення дітьми повноліття, починаючи стягнення з дня звернення до суду.

Питання про роз`яснення рішення суду вирішується ухвалою суду. У резолютивній частині ухвали суд роз`яснює як саме слід розуміти резолютивну частину рішення, тобто тлумачить зміст написаного в рішенні. При цьому суд не може змінювати змісту рішення суду. Передбачене зазначеною нормою роз`яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі при його виконанні, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Тобто роз`яснення рішення суду можливе тоді, коло воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що в заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Описова, мотивувальна та резолютивна частини рішення суду викладені чітко, конкретно та зрозуміло і додаткового роз`яснення не потребують.

Оскільки доводи заяви про роз`яснення судового наказу ґрунтуються на роз`ясненні конкретної дати до якої слід здійснювати стягнення аліментів, а судовий наказ є зрозумілим та додаткового роз`яснення не потребує, та його зміст не припускає кілька варіантів тлумачення, а тому у задоволенні заяви про роз`яснення судового наказу суд відмовляє.

Керуючись Законом України «Про виконавче провадження», ст. ст. 12, 81, 141, 200, 206, 263-265, 271, 447-453 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дітей- відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ