КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/6134/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2024 року м. Київ

Справа № 757/4853/20-ц

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 15 вересня 2023 року, постановлену у складі судді Григоренко І.В.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Апатенко Марина Анатоліївна про визнання виконавчих написів такими, що не підлягають виконанню,

встановив:

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15 вересня 2023 року заяву представника позивача про уточнення позовних вимог у даній справі повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Вказує, що через електронний суд представником позивача було подано клопотання про поновлення строку на подання уточнюючої позовної заяви в новій редакції в зв`язку з тим, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва 21 вересня 2022 року було закрито підготовче засідання та призначено справу по суті. 30.05.2023 року між адвокатом Іванчихіним С.І. та ОСОБА_1 був укладений договір № 64 від про надання правничої (правової) допомоги. ОСОБА_2 є новим представником позивача, а тому для можливості реалізації прав та обов`язків, як представника ОСОБА_1 та з метою належного надання правової допомоги ОСОБА_1 , було подано клопотання про поновлення строку для подання позовної заяви в новій редакції, адже під час ознайомлення з матеріалами справи, з`ясувалися нові обставини, що є суттєвими для вирішення справи, тим більше, що ці обставини під час підготовчого судового провадження жодною із сторін не заявлялися.

Наголошує, що стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V (перегляд судових рішень) ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищезазначене, справу розглянуто апеляційним судом відповідно до ст. 369 ЦПК України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 , за участю третьої особи - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А. про визнання виконавчих написів такими, що не підлягають виконанню.

Позивач просив визнати такими, що не підлягають виконанню, виконавчі написи, вчинені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А.:

- за реєстровим № 1559 від 22 листопада 2019 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 заборгованості за договором позики в сумі 7 464 000 грн.

- за реєстровим № 1560 від 22 листопада 2019 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 заборгованості за договором позики в сумі 1 420 511 грн. 81 коп.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11 лютого 2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.10.2020 року зупинено провадження у справі до перегляду ухвали у справі в порядку апеляційного провадження.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2020 року поновлено провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання у справі.

Як вбачається із заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 від 21.09.2022 року, вона просила закрити підготовче провадження та призначити дану справу до розгляду по суті ( а.с. 10, т. 2).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 вересня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 19 січня 2023 року ( а.с. 20- 21, т. 2).

15 вересня 2023 року засобами електронного зв`язку надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Іванчихіна С.І. про поновлення строку на подання заяви про уточнення позовних вимог.

До вказаної заяви представником позивача - адвокатом Іванчихіним С.І. не додано доказів про направлення ним копій іншим учасникам справи.

Повертаючи заяву про уточнення позовних вимог позивачу ухвалою від 15 вересня 2023 року, суд першої інстанції керувався ч.5 ст.49 ЦПК України та виходив із того, що позивачем до вказаної заяви не додано доказів про направлення її копії іншим учасникам справи.

Крім того, суд звертав увагу, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.09.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті, а подання заяв, передбачених ст. 49 ЦПК України, можливо до початку розгляду справи по суті.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи та вимогах закону.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч.5 ст.49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Системний правовий аналіз зазначених процесуальний норм свідчить про те, що ст.49 ЦПК України передбачено імперативний обов`язок позивача подавати суду докази направлення заяви про збільшення позовних вимог та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Цієї ж статтею встановлений імперативний обов`язок суду не приймати до розгляду та повертати заявнику відповідну заяву у разі неподання доказів її направлення разом з доданими до неї документами іншим учасникам справи.

Установивши, що до заяви про поновлення строку на подання заяви про уточнення позовних вимог від 15 вересня 2023 року представником позивача ОСОБА_2 не подано доказів її направлення разом з доданими до неї документами іншим учасникам справи, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для повернення цієї заяви повивачу на підставі ч.5 ст.49 ЦПК України.

Таким чином ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою і не свідчить про порушення судом норм матеріального та процесуального права, адже ч.5 ст.49 ЦПК України передбачено обов`язок позивача подати саме докази направлення копії заяви про уточнення позовних вимог та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (ч. 2 ст. 189 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги представника позивача зводяться до того, що оскільки позивачем ОСОБА_1 30 травня 2023 року було укладено договір про надання правової допомоги з адвокатом Іванчихіним С.І., то адвокат Іванчихін С.І. як новий представник позивача вправі подати позовну заяву в новій редакції ( уточнення позовних вимог), заявивши клопотання про поновлення строку на подання позовної заяви в новій редакції.

Проте зазначені доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та на їх правильність не впливають.

З матеріалів справи встановлено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 вересня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. При цьому представники позивача та відповідача 21 вересня 2022 року подали до суду письмові заяви з проханням закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті ( а.с. 10, 15, т. 2).

15 вересня 2023 року засобами електронного зв`язку надійшла заява представника позивача - адвоката Іванчихіна С.І. про поновлення строку на подання заяви про уточнення позовних вимог.

Однак, подання заяв, передбачених ч. 2, 3 ст. 49 ЦПК України, можливо до закінчення підготовчого засідання у справі.

Установивши, що заява про уточнення позовних вимог подана 15 вересня 2023 року, а підготовче судове засідання у справі закінчено 21 вересня 2022 року, суд першої інстанції зробив правильний висновок про повернення вказаної заяви, оскільки вона подана з порушенням норм ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги представника позивача про з`ясування ним по справі нових суттєвих обставин, що вимагають повернення до стадії підготовчого провадження, та у зв`язку з цим його вимога в апеляційній скарзі про направлення даної справи до суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Про вказану обставину зазначив Верховний Суд у постанові від 05 жовтня 2022 року у справі № 204/6085/20.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, є законною і обґрунтованою, доводи апеляційної скарги представника позивача висновків суду не спростовують, підстав для скасування оскаржуваної ухвали не вбачається, тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - залишити без змін.

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 259, 268, 367, 374 - 375, 381 - 383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , - залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 15 вересня 2023 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня прийняття постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.