Справа № 341/2256/23
Провадження № 22-ц/4808/715/24
Головуючий у 1 інстанції Солодовніков Р. С.
Суддя-доповідач Максюта
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд в складі:

Головуючого (суддя-доповідач) Максюти І.О.,

суддів: Василишин Л.В., Фединяка В.Д.,

секретаря Кузнєцова В.В.,

з участю представника особи, яка подала апеляційну скаргу, Державної екологічної інспекції Карпатського округу Голубчак Н.В., відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Карпатського округу до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції Карпатського округу на рішення Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області, ухвалене суддею Солодовніковим Р.С. 20 березня 2024 року в м. Надвірна Івано-Франківської області, повний текст якого складено 21 березня 2024 року,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2023 року Державна екологічна інспекція Карпатського округу звернулася з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Управління державного екологічної нагляду (контролю) в Івано-Франківській області - державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу в присутності головного лісничого Галицького НПП головного спеціаліста з ОЗЛ Галицького НПП, проведено обмір та фотофіксацію пошкоджених сироростучих дерев породи липа діаметром 63 см, 70 см, 72 см та складено відомість обліку заміру пошкоджених дерев № 1.

Факт правопорушення також підтверджується Актом посилення заходів, спрямованих на запобігання та виявлення правопорушень на території Галицької територіальної громади від 26.05.2023 року, який складений та підписаний Головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Управління державного екологічної нагляду (контролю) в Івано-Франківській області державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу в присутності головного лісничого Галицького НПП та головного спеціаліста з ОЗЛ Галицького НПП.

Розмір шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, згідно додатку № 1 постанови КМУ від 08.04.1999 року № 559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» (в редакції постанови КМУ від 01.02.2012 року № 111), склав 6 950,00 грн.

З метою добровільного відшкодування завданих збитків, Інспекція пред`явила відповідачу повідомлення про сплату в місячний термін з моменту одержання завданих збитків. Повідомлення ОСОБА_1 отримав 14.09.2023 року. Проте, відповідачем відповіді на повідомлення не надано та шкода в добровільному порядку не відшкодована.

Позивач просив стягнути з ОСОБА_1 завдану шкоду в розмірі 6950 грн 00 коп. на користь держави в фонд охорони навколишнього природного середовища Галицької міської ТГ та на користь Державної екологічної інспекції Карпатського округу понесені судові витрати (а.с.1-5).

Рішенням Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 20 березня 2024 року у задоволенні позову відмовлено (а.с.82-85).

Не погодившись з судовим рішенням, представник Державної екологічної інспекції Карпатського округу подав апеляційну скаргу, у якій посилається на неправильне застосування норм законодавства, неправильну оцінку та дослідження доказів у справі.

Зазначає, що докази, наявні в матеріалах справи, достовірно підтверджують дійсні обставини справи, а саме факт пошкодження відповідачем трьох сироростучих дерев породи «липа» дрібнолиста без відповідного дозволу, що спричинило шкоду навколишньому природному середовищі у розмірі 6950 грн.

Між протиправними діями відповідача та заподіяною шкодою наявний причинний зв`язок, оскільки відповідач здійснив пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту, визнав свою вину, що підтверджується як матеріалами перевірки, так і власними поясненнями відповідача.

Відомостей про оскарження відповідачем здійсненого розрахунку розміру спричиненої ним шкоди, а також наявності у нього відповідного дозволу не надано ОСОБА_1 ні інспекції, ні суду.

Крім того, вимог до складання, оформлення чи написання відомості обліку заміру пошкоджених дерев законом не передбачено, а також вимог щодо обов`язку зазначення у відомості про використання будь-яких вимірювальних засобів та засобів фото фіксації, про наявність додатків до нього, фото і пошкодженням дерев, висновку із конкретизацією ознак пошкоджень,як безпідставно зазначив суд першої інстанції.

У матеріалах справи наявні фотосвітлини, які долучені позивачем до позовної заяви, як додатки до Акту посилення заходів, спрямованих на запобігання та виявлення правопорушень від 26.05.2023 року, а також в Акті зазначено про використання засобу вимірювальної техніки-металевої рулетки Р-10УЗК№41, під час здійснення заходу.

Просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити (а.с.88-96).

Правом на подання відзиву на апеляційну скаргу позивач не скористався, що відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника особи, яка подала апеляційну скаргу, Державної екологічної інспекції Карпатського округу Голубчак Н.В., відповідача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає її необґрунтованою, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ст. ст. 263, 264 ЦПК України рішення суду повинно бути законним i обґрунтованим. Під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають iз встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати.

Судом встановлено, що 26.05.2023 року Головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Управління державного екологічної нагляду (контролю) в Івано-Франківській області державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу в присутності головного лісничого Галицького національного природного парку та головного спеціаліста з ОЗЛ Галицького Галицького національного природного парку проведені заходи, спрямовані на запобігання та виявлення порушень вимог природоохоронного законодавства на території Галицької територіальної громади Івано-Франківської області, під час яких встановлено, що в межах населеного пункту с.Козина (вздовж дороги Крилос-Козина, з правого боку), вчинено пошкодження до ступеня неприпинення росту 3 (трьох) сироростучих дерев породи липа дрібнолиста, чим порушено вимоги ст.40 Закону України "Про рослинний світ" (а.с.8).

Визначення категорії пошкодження дерев зафіксовано у Акті посилення заходів, спрямованих на запобігання та виявлення адміністративних правопорушень на території Івано-Франківського району від 26.05.2023 року та Відомостях обліку заміру пошкоджених дерев від 26.05.2023 року (а.с.8,9).

Відповідно до додатків до акту долучені фото дерев із пошкодженнями (а.с.10-16).

Відомість № 1 обліку пнів незаконно зрубаних дерев на території лісового масиву містить інформацію про виявлені із пошкодженнями неприпинення росту три сироростучих дерева породи липа діаметром 63 см, 70 см, 72 см (а.с. 9).

Згідно розрахунку розмір шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту на території с.Козина Галицької територіальної громади Івано-Франківської області, складає 6 950,00 грн ( а.с.8,17).

З матеріалами перевірки Відділення поліції №3 (м.Галич) Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області ЖЄО №1567 від 08.06.2023 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 , старости села ОСОБА_2 , встановлено, що ОСОБА_1 вчинено пошкодження 3 (трьох) сироростучих дерев породи липа дрібнолиста на території (в межах населеного пункту) Галицької міської територіальної громади, а саме в с.Козина. Територія, на якій росли дерева, не відноситься до природо-заповідного фонду України і не знаходиться на території Галицького національного природного парку (а.с. 18-21).

Зі змісту письмових пояснень ОСОБА_1 від 22.05.2023 року встановлено, що він проживає АДРЕСА_1 , визнає свою вину за фактом пошкодження сироростучих дерев породи липа. Зазначив, що дозволу на зрізку деревини не питав, бо не знав в кого питати, визнає, що вчинив незаконно (а.с. 21).

ОСОБА_1 повідомлено про явку в Державну екологічну інспекцію Карпатського округу для дачі пояснень з приводу вчинено ним правопорушення, зокрема, пошкодження до ступеня неприпинення росту трьох сироростучих дерев породи липа дрібнолиста, про що свідчить повідомлення Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 14.08.2023 року. Однак ОСОБА_1 не з`явився (а.с. 23-24).

Також ОСОБА_1 14.08.2023 направлено повідомлення про відшкодування заподіяної шкоди внаслідок пошкодження дерев в розмірі 6950 грн з рекомендованим повідомленням, яке відповідач отримав 11.09.2023 року (а.с.26).

До адміністративної відповідальності за пошкодження дерев ОСОБА_1 не притягався.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходив з положень ст.1166 ЦК України, дійшов висновку про недоведеність позовних вимог про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту в розмірі 6959 грн.

З такими висновками суду першої інстанції не погоджується апеляційний суд, оскільки судом першої інстанції не застосовані норми матерального права, які підлягали застосуванню. Суд першої інстанції помилково зазначив про неповноту інформації, яка міститься у відомості від 26.05.2023р., не врахувавши акт від 26 травня 2023 року про посилення заходів, спрямованих на запобігання і виявлення правопорушень на території Галицької територіальної громади.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено обов`язок сторін доводити ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

Аналогічні за змістом положення також містяться вст.324 ЦК України.

Згідно ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах встановлених законодавством України.

Відповідно до п. 10 Розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), затвердженого Наказом Держекоінспекції України № 255 від 01.06.2021 року, Держкеоінспекція відповідно до покладених на неї функцій має право пред`являти претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує її розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Згідно ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди".

Відповідно до ст.66 Конституції України передбачено кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки.

Згідно до п.п.3,4 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 року №1045, видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою.

Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Згідно ст.ст. 68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу правопорушення: протиправної поведінки; шкоди (збитків); причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Відповідач ОСОБА_1 визнав у судовому засіданні, що саме він пошкодив дерева породи «липа», надав пояснення, що дерева були хворі і він вирізав пухлини, з яких виробляв рукоятки ножів для військових.

Оскільки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача, підтверджується матеріалами справи, відтак в діях ОСОБА_1 наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, що є підставою для стягнення заподіяної ним шкоди.

Постановою КМУ України від 08.04.1999 №559 (в редакції постанови КМУ від 01.02.2012 №111), затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів.

Згідно вказаної постанови за кожне дерево, знищене або пошкоджене до ступеня припинення росту, діаметром дерева (у корі) біля шийки кореня 46,1-50 см шкода становить 2800 гривень, діаметром 22,1-26 см - 750 гривен, діаметром 18,1-22 см - 550 гривень; за кожне дерево, пошкоджене до ступеня неприпинення росту діаметром 34,1 - 38 ми - 800 гривень.

При цьому за п.п. 4,5 Приміток до Такс:

До категорії пошкоджених до ступеня припинення росту належать дерева з переломом стовбура, обдиром кори понад 30 відсотків його периметра незалежно від довжини за висотою стовбура, обшморгом крони більше половини її довжини, обдиром та обломом скелетних коренів понад половину периметра стовбура, а також повалені дерева та ті, що мають нахил, спричинений дією антропогенних факторів, більше 30 відсотків від вертикальної осі, та зрубані та викорчувані чагарники.

До категорії пошкоджених до ступеня неприпинення росту належать дерева з обломом вершин або обшморгом крони від 1/3 до 1/2 її довжини, обдиром кори від 10 до 30 відсотків периметра стовбура незалежно від його довжини за висотою стовбура, обдиром та обломом скелетних коренів від 1/4 до 1/2 периметра стовбура, обламаними, обрубаними, обрізаними боковими гілками, а також дерева, що мають нахил, спричинений дією антропогенних факторів, до 30 відсотків від вертикальної осі, без відриву коренів.

Позивачем здійснено розрахунки розміру шкоди, виходячи із кількості дерев (пошкоджених до ступеня неприпинення росту) та діаметра пня.

Заміри пнів зрубаних дерев проводилися повіреною металевою вимірювальною рулеткою Р-10УЗК №41 (свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки №854 (а.с.8).

Доказів на спростування заявленої суми відповідачем не надано,

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачкою та представником відповідачки належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Частиною шостою статті 19 ЦПК України визначено, що справи, незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є малозначними справами.

Оскільки ціна позову у даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то вона відноситься до малозначних справ.

Відповідно до пункту другого частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах.

На підставі викладеного, керуючись ст.374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Карпатського округу задовольнити.

Скасувати рішення Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 20 березня 2024 року.

Ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов Державної екологічної інспекції Карпатського округу до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2, і/н НОМЕР_2 ) на користь Держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу завдані збитки в розмірі 6950 (шести тисяч дев`ятсот п`ятдесят гривень) гривень, які перерахувати у фонд охорони навколишнього природного середовища Галицької територіальної громади на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2, і/н НОМЕР_2 ) на користь Державної екологічної інспекції Карпатського округу (, м.Івано-Франківськ, вул.Української Перемоги,23 А,76014) судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2684 гривні та за подання апеляційної скарги у розмірі 4026 гривень.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді: І.О. Максюта

Л.В. Василишин

В.Д. Фединяк

Повний текст постанови складено 04 липня 2024 року.