ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року м.Суми

Справа №592/14257/23

Номер провадження 22-ц/816/814/24

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Криворотенка В. І. (суддя-доповідач),

суддів - Собини О. І. , Рунова В. Ю.

за участю секретаря судового засідання - Кияненко Н.М.,

сторони:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Комунальне некомерційне підприємство «Клінічний перинатальний центр Пресвятої Діви Марії» Сумської міської ради,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сумського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Сінько Ольги Аркадіївни

на рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 12 грудня 2023 року, в складі судді Шияновської Т.В., ухвалене у м. Суми, повний текст якого складено 15 грудня 2023 року,

в с т а н о в и в:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Сінько О.А., звернулася до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Клінічний перинатальний центр Пресвятої Діви Марії» Сумської міської ради (далі КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР) про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, змінивши підстави якого, просила визнати незаконним та скасувати наказ КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 21.06.2023 №03-С в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Свої вимоги мотивувала тим, що ОСОБА_1 працює лікарем-акушером-гінекологом акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовоми палатами для спеціального перебування матері і новонародженого КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР.

31.05.2023 мав місце випадок ранньої неонатальної смертності у дитини породіллі «К», за наслідками службового розслідування якого комісією було виявлено ряд недоліків у веденні пологів, оформленні медичної документації, неналежного виконання посадових обов`язків черговим лікарем-акушером-гінекологом ОСОБА_1 та акушеркою ОСОБА_2 . Зокрема, комісія дійшла висновку про порушення ОСОБА_1 п.п. 2.1, 2.2, 2.4, 2.7-2,9, 2.14, 2.17 посадової інструкції та недотримання вимог наказів МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи», від 27.12.2006 №900 «Про затвердження клінічного протоколу з акушерської допомоги «Дистрес плода при вагітності та під час пологів». У подальшому 19.06.2023 на закритому засідання було прийняте рішення медичної ради з аналогічними висновками щодо ОСОБА_1 , в тому числі щодо оголошення догани. На підставі даного рішення директором відповідача був прийнятий оскаржуваний наказ про накладення дисциплінарного стягнення.

Вказує про недоведеність її вини у вчиненні дисциплінарного проступку, оскільки вона дотрималась посадової інструкції, керувалась чинним законодавством про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами МОЗ, вірно визначила характер перебігу вагітності та відхилення від норми, склала і скоригувала в динаміці план лікарського нагляду за вагітною, виявила фактори ризику, які можуть призвести до акушерської паталогії та невідкладно провела оперативне втручання. А допущене акушеркою порушення додатку №4 до наказу МОЗ №170 щодо контролю та моніторингу стану плоду призвело до того, що дистрес плоду був діагностований запізно.

Вважає, що інкриміноване їй недотримання п.4.2 Наказу МОЗ №170 не може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки дія вказаного пункту стосується лікаря акушерського приймально-оглядового відділення та не розповсюджується на неї, як лікаря акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними сімейними пологовими палатами.

Доводить про порушення порядку проведення службового розслідування, оскільки її не допустили на засідання комісії, не ознайомили з довідкою про її результати, та не надали можливості висловити свої зауваження. Крім того, надані на підтвердження вини ОСОБА_1 довідка службового розслідування, протокол засідання та рішення медичної ради є недопустимими доказами, оскільки ґрунтуються на записах камер, встановлених в приміщення перинатального центру, згоду на зберігання та розповсюдження яких ОСОБА_1 не надавала.

Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 12 грудня 2023 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до КНП «Клінічний перинатальний центр Пресвятої Діви Марії» про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Сінько О.А., посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою задовольнити позов в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом проігноровано факт порушення відповідачем правил проведення службового розслідування та прийняття протиправного рішення прирівнявши службове розслідування до медичної ради. Вказує, що пояснювальна записка від 31 травня 2023року не адресована комісії із службового розслідування, а надати свої пояснення їй не надали можливості, оскільки попередження про проведення медичної ради під час перебування у відпустці не може вважатися попередженням про службове розслідування.

Суд не з`ясував та не вказав у своєму рішення в чому конкретно полягає порушення ОСОБА_1 протоколів медичної допомоги. Зазначає, що відсутність у відповідача клінічного маршруту пацієнта призвели до поставлення в провину ОСОБА_1 дій, які не передбачені і уніфікованим протоколом №170 «Фізіологічні пологи». Додатком 4 до протоколу №170 передбачено дії акушерки, а не лікаря на що прямо вказує твердження «покличте лікаря». Крім того, посадова інструкція лікаря-акушера-гінеколога містить положення проте, що лікар керує роботою середнього медичного персоналу (п.4.17), а не виконує його роботу; лікар призначає діагностичні процедури, а не проводить їх, в тому числі і КТГ. Також, положеннями протоколу №170 «Фізіологічні пологи» передбачено оцінку стану пацієнтки кожні дві години, що позивачкою було дотримано, а твердження відповідача про необхідність відвідування пацієнтки кожні 15 хв. не закріплено у жодному протоколі.

Доводить перекручування судом тверджень про зайнятість позивача на оперативних втручаннях під час знаходження пацієнтки в родовому залі та посилання на відсутність такої зайнятості. Знаходження ОСОБА_1 в хірургічному відділенні перед поступленням пацієнтки не завадило їй призначити дослідження та зробити всі необхідні дії передбачені стандартами медичної допомоги, а не участь лікаря у хірургічних втручаннях не означає, що лікар не працює.

Вважає, судом проігноровано діюче законодавство про захист персональних даних та помилково визнано використання відеозаписів на робочому місці, про які позивачку не було повідомлено такими, що можуть бути використані без її згоди.

У відзиві на апеляційну скаргу КНП «Клінічний перинатальний центр Пресвятої Діви Марії» просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін, стягнути з позивача на користь відповідача 8000 грн понесених витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою I розділу V ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника ОСОБА_1 адвоката Сінько О.А., яка підтримала доводи апеляційної скарги, заперечення проти скарги представника відповідача адвоката Фідірко Я.С., дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вимог та підстав позову, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, апеляційний суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 працює на посаді лікаря-акушера-гінеколога акушерського відділення акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовоми палатами для спеціального перебування матері і новонародженого КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР.

Згідно з посадовою інструкцією, затвердженою 01.11.2020, лікар-акушер-гінеколог зобов`язаний, в тому числі: керуватися чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню (п.2.1); визначати характер перебігу вагітності та відхилення від норми (п.2.2); складати диференційований план лікарського нагляду за вагітною і проводить корекцію в динаміці (п.2.4); виявляти фактори ризику, які можуть призвести до розвитку акушерської патології та проводити їх профілактику (п.2.7); надавати кваліфіковану планову та невідкладну стаціонарну акушерсько- гінекологічну допомогу, оперативні втручання в акушерстві відповідно до кваліфікаційної категорії (п.2.8); визначати необхідність застосування спеціальних методів дослідження (клінічних, лабораторних, бактеріологічних, функціональних та ін.), аналізувати отримані результати (п.2.9); вести лікарську документацію, в тому числі в електронному вигляді (п. 2.14); керувати роботою середнього медичного персоналу (п. 2.17) (а.с. 51-52).

Наказом КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 31.05.2023 №59 створено робочу групу для службового розслідування випадку ранньої перинатальної смертності у породіллі «К» 31.05.2023 (а.с. 28).

За результатами службового розслідування робоча група дійшла таких висновків (а.с. 29-35):

1.При оформленні історії вагітності та пологів «К» черговою акушеркою приймального відділення ОСОБА_3 була допущена механічна помилка: вказано номер історії 830 замість №902. Помилка була виправлена черговим лікарем-акушером-гінекологом ОСОБА_1 після операції під час оформлення документації.

2.При поступленні в акушерський стаціонар черговим лікарем-акушером-гінекологом ОСОБА_1 не виконані в повному обсязі дії, передбачені п. 4.2. Послідовність дій під час госпіталізації породіллі в акушерський стаціонар, розділу IV наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи».

3.При поступленні в акушерське відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними пологовими палатами, післяпологовими палатами для спільного перебування матері і новонародженого зафіксовано КТГ зі зниженою варіабельністю менше 5 ударів на хвилину протягом 19 хвилин, що є незадовільною ознакою згідно наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи» та наказу МОЗ України від 27.12.2006 №900 «Дистрес плоду під час вагітності та пологів» потребувало подальшого запису кардіотокограми та її аналізу. Подальший запис КТГ та аналіз не проводився.

4.Згідно даних з камер спостереження моніторинг серцебиття плоду з 4 год. 46 хв. до 6 год. 50 хв. не проводився ні черговою акушеркою ОСОБА_2 , ні черговим лікарем-акушером-гінекологом ОСОБА_1 , що порушує один з основних принципів ведення фізіологічних пологів: ретельний моніторинг стану матері, плода та прогресування пологів (розділ II. ЗАГАЛЬНА ЧАСТИНА наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи».

5.Заповнення медичної документації черговим лікарем-акушером-гінекологом ОСОБА_1 відбувалось після 7 год. 00 хв. (згідно запису з камер відеоспостережень). Партограма в даному випадку не заповнювалась в режимі «реального часу», як вимагає додаток 3 пункту 3.2 розділу III наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи». Використання партограми, тому не відповідає дійсності.

6.Вилучення дитини після прийняття рішення про розродження шляхом операції кесарів розтин відбулось через 13 хвилин після прийняття рішення про кесарів розтин (7 год. 20 хв. 31.05.2023), що відповідає І категорії ургентності, але, зважаючи на дані кардіотокограми в історії вагітності та пологів «К» та стан дитини при вилученні, рішення про розродження шляхом ургентного кесаревого розтину було прийнято із запізненням.

7.Реанімаційні заходи новонародженій дитині надавались згідно протоколу МОЗ України №225 від 28.03.2014 «Уніфікований клінічний протокол «Початкова, реанімаційна і післяреанімаційна допомога новонародженим в Україні» і були не ефективними через «вродження дитини в стані вкрай важкої гіпоксії.

8.У даному випадку черговим лікарем-акушером-гінекологом ОСОБА_1 було порушено пункти 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17 посадової інструкції.

9.Черговою акушеркою ОСОБА_2 було порушено пункти 2.1; 2.2; 2.3 посадової інструкції.

10.Зважаючи на недотримання вимог наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи», наказу МОЗ України від 27.12.2006 №900 «Про затвердження клінічного протоколу з акушерської допомоги «Дистрес плода при з вагітності та під час пологів» та порушення посадових інструкцій черговим лікарем-акушером-гінекологом ОСОБА_1 (пунктів 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17) та черговою акушеркою ОСОБА_2 (пунктів 2.1; 2.2; 2.3) робоча група вбачає підстави для застосування адміністративних заходів впливу, передбачених чинним законодавством України.

19.06.2023 на закритому засіданні медичної ради КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР, оформленого протоколом №9 від 19.06.2023, прийнято рішення медичної ради від 19.06.2023 №9, яким за неналежне виконання своїх посадових обов`язків лікарю-акушеру-гінекологу акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними пологовими палатами, і післяпологовими палатами для сімейного перебування матері і новонародженого Оксані Снігірьовій оголосити догану (а.с. 38-48).

На виконання вказаного рішення медичної ради наказом КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 21.06.2023 №03-С ОСОБА_1 , лікарю-акушеру-гінекологу акушерського відділення акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовими палатами для спеціального перебування матері і новонародженого за недоліки у веденні пологів, в оформлені медичної документації вагітній «К», недотримання вимог наказів МОЗ України від 26.01.2022 №170, від 27.12.2006 №900, пунктів 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17 посадової інструкції оголошено догану (а.с.5,26-27).

Комісією в складі начальника відділу кадрів, юрисконсульта та секретаря КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР 30.06.2023 складено акт про те, що ОСОБА_1 зачитано наказ про накладення дисциплінарного стягнення від 21.06.2023 №03-С; поставити підпис в наказі про ознайомлення ОСОБА_1 відмовилась (а.с.50).

Відповідно до положень ст. ст. 147, 147-1, 149 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Згідно ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, суд першої інстанції виходив з того, що за результатами проведеного службового розслідування випадку ранньої неонатальної смертності у породіллі відповідачем було встановлено не дотримання лікарем акушер-гінекологом акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовими палатами для спеціального перебування матері і новонародженого КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР Снінірьовою О.О. вимог наказів МОЗ України від 26.01.2022 №170, від 27.12.2006 №900, пунктів 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17 посадової інструкції, під час ведення пологів, оформленні медичної документації вагітній «К» 31.05.2023, тому на виконання рішення медичної ради КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 19.06.2023, застосовано до неї дисциплінарне стягнення у вигляді догани з дотриманням вимоги ст.ст. 147-149 КЗпП України.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що такі висновки узгоджуються з матеріалами справи та вимогами закону.

Як встановлено, згідно з посадовою інструкцією, лікар акушер-гінеколог зобов`язаний керуватися чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню.

Відповідно до ст. 14-1 ЗУ «Основи законодавства України про охорону здоров`я» систему стандартів у сфері охорони здоров`я складають державні соціальні нормативи та галузеві стандарти. Галузевими стандартами у сфері охорони здоров`я є, в тому числі, клінічний протокол уніфікований документ, який визначає вимоги до діагностичних, лікувальних, профілактичних методів надання медичної допомоги та їх послідовність. Галузеві стандарти у сфері охорони здоров`я розробляються і затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я. Додержання клінічних протоколів є обов`язковим для всіх закладів охорони здоров`я, їх відділень, підрозділів.

Наказом МОЗ України від 26.01.2022 №170 затверджений «Уніфікований клінічний протокол первинної, вторинної (спеціалізованої), третинної (високоспеціалізованої) медичної допомоги «Фізіологічні пологи», з яким ОСОБА_1 була ознайомлена під підпис 30.01.2023 (а.с. 141).

Пунктом 4.2 вказаного уніфікованого протоколу визначено послідовність дій під час госпіталізації породіллі в акушерський стаціонар, а саме, що під час госпіталізації породіллі в акушерський стаціонар у приймально-оглядовому відділенні черговий лікар акушер-гінеколог ретельно ознайомлюється з обмінною картою жінки щодо перебігу даної вагітності; звертає увагу на дані загального, інфекційного та акушерсько-гінекологічного анамнезу, клініко-лабораторні обстеження та дані гравідограми; з`ясовує скарги; для оцінки стану породіллі здійснює обстеження: загальний огляд, вимірює температуру тіла, пульс, артеріальний тиск, частоту дихання, обстеження внутрішніх органів; здійснює вимірювання висоти стояння дна матки, окружності живота та розмірів тазу; визначає термін вагітності та очікувану масу плода; запитує про відчуття рухів плода самою породіллею та проводять аускультацію серцебиття плода; проводить зовнішнє та внутрішнє акушерське дослідження: визначає положення, вид та позицію плода, характер пологової діяльності, розкриття шийки матки та період пологів, знаходження голівки плода відносно площин малого тазу; встановлює акушерський діагноз, визначає план ведення пологів та узгоджує його з жінкою, що народжує.

Згідно з п.1.2. положення про чергових лікарів КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР, відповідальність за роботу відділень КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР під час чергувань покладається безпосередньо на чергових лікарів по закладу: старшого чергового лікаря та другого чергового лікаря (а.с. 130-132).

Відповідно до графіку чергувань лікарів-акушер-гінекологів, лікарів-педіатрів- неонатологів та лікарів-анестезіологів на травень 2023 року, затвердженого директором КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР, черговими лікарями з 16:00 30.05.2023 до 8:00 31.05.2023 були лікар-акушер-гінеколог акушерського відділення Борисюк, та лікар-акушер-гінеколог відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними пологовими палатами, післяпологовими палатами для спільного перебування матері та новонародженого ОСОБА_1 (а.с. 134).

Під час проведеного службового розслідування випадку перинатальної смертності у породіллі «К» встановлено, що породілля «К» поступила в КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР 31.05.2023 о 04:20, акушеркою приймального відділення були заповнені перші дві сторінки «Історії вагітності та пологів», проведено вимірювання АТ, пульсу, температури, розмірів тазу, ВДМ та обводу живота. З 04:29 по 04:32 вагітна була оглянута черговим лікарем акушером-гінекологом ОСОБА_1 , при цьому проведено було лише вагінальний огляд, без будь-якого ознайомлення з обмінною картою та оформленням документації, підрахунок кількості та тривалості перейм протягом 10 хв не проводився, після запису КТГ аналіз не проводився, план ведення пологів створений не був.

Оформлення історії вагітності та пологів «К» ОСОБА_1 здійснювалось з 07:08 до 07:13 та з 07:17 до 07:18 31.05.2023 після оперативного втручання.

Призначення КТГ плоду в п 39.2.5 історії пологів, рекомендовані обстеження/консультація - відсутнє, але є в листку лікарських призначень (форма №003-4/). В паперовій роздруківці запису серцебиття плоду з 04:27 31.05.2023 до 04:46 31.05.2023 базальна частота серцебиття плоду - 140 ударів на хвилину, зі зниженою варіабельністю: менше 5 ударів на хвилину протягом 19 хвилин. О 4 год. 46 хв. відключено апарат КТГ.

Згідно додатку 4 наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 базова варіабельність менше 5 ударів на хвилину за 30-50 хвилин є незадовільною особливістю і відноситься до підозрілої категорії. Ведення: «Виправити будь-які основні причини, такі як гіпотонія або гіперстимуляція матки. Виконати повний набір материнських спостережень. Почати 1 або більше консервативних заходів. Повідомте лікаря-акушера або старшу акушерку. Документуйте план перегляду всієї клінічної картини та результатів КТГ. Обговоріть із жінкою та її партнером те, що відбувається, та врахуйте її уподобання».

У клінічному протоколі з акушерської допомоги «Дистрес плоду при вагітності та під час пологів», затвердженому наказом МОЗ України від 27.12.2006 №900, який діяв до 01.09.2023, вказано, що при зниженій варіабельності 5-9 ударів на хвилину та 3-4 ударів на хвилину оцінка стану плода припустима і рекомендовано продовжити моніторинг.

У той же час в період з 04:48 по 06:48 31.05.2023 до пологової зали №2 акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними пологовими палатами, післяпологовими палатами для спільного перебування матері і новонародженого відділенні, що знаходиться на 4 поверсі КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР, де перебувала роділля «К», ніхто не заходив. Контроль за серцебиттям плоду з 04:46 до 06:50 31.05.2023 не проводився.

Згідно партограми історії пологів, яка заповнювалась ОСОБА_1 , серцебиття плоду вислуховувалось кожні 15 хвилин і було в межах норми до 07:00 31.05.2023, що не відповідає дійсності. Згідно з письмовими поясненнями акушерки ОСОБА_2 , контроль за серцебиттям плоду 04:48 по 06:48 31.05.2023 нею не проводився, оскільки черговий лікар ОСОБА_1 після огляду жінки повідомила, що та на даний час не в пологах, наступний огляд буде о 07:00.

Згідно КТГ в період з 06:51 до 06:57 базальний ритм вище 100 ударів на хвилину, а в період з 06:57 до 07:10 КТГ не можна повноцінно проаналізувати, так як наявна більше ніж 50% втрата сигналу. О 07:15 31.05.2023 в партограмі відмічено «серцебиття плоду на рівні 100 дарів на хвилину, а на КТГ з 07: 11 по 07:16 вже зареєстровано аномальний тип КТГ з базальним ритмом менше 100 ударів на хвилину, відмітки в історії пологів щодо проведених заходів в цей період відсутні.

Згідно додатку 4 пункт 4.3 розділу IV наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 базальний ритм нижче 100 є аномальною ознакою і погребує відповідних дій: «Провести огляд лікаря-акушера та старшої акушерки Виключити гострі події (наприклад, випадіння пуповини, підозра на відшарування плаценти або підозра на розрив матки). Виправити будь-які основні причини, такі як гіпотонія або гіперстимуляція матки. Почати 1 або більше консервативних заходів. Поговоріть із жінкою та її партнером про те, що відбувається, та врахуйте її уподобання Якщо запис кардіотокографа все ще є патологічним після проведення консервативних заходів: провести подальший огляд у лікаря- акушера та старшої акушерки запропонувати стимуляцію шкіри голови плода і задокументуйте результат. Якщо запис кардіотокографа все ще патологічний після стимуляції шкіри голови плода: розглянути питання забору крові у плода з голівки, та розглянути можливість прискорення пологів враховувати переваги жінки».

Таким чином, в разі виявлення відхилень від норми (базова варіабельність менше 5 ударів на хвилину за 30-50 хвилин, що є незадовільною особливістю і відноситься до підозрілої категорії), передбачений певний план заходів, які рекомендовано дотримуватися персоналом, який здійснює нагляд за перебігом пологів і станом породіллі. В той же час ОСОБА_1 , яка була присутньою при першому проведенні кардіотокограми, не узгодила план моніторингу серцебиття плоду з акушеркою, у подальшому з 04:46 до 06:50 не здійснювала контроль за роботою середнього медичного персоналу, не проводила аналізу моніторингу серцебиття плоду та не виявляла фактори ризику.

Рішення про термінове розродження роділлі «К» шляхом операції кесарів розтин прийнято о 07:20 консиліумом чергової зміни (лікар-акушер-гінеколог ОСОБА_1 , лікар-акушер-гінеколог ОСОБА_4 , лікар-анестезіолог ОСОБА_5 .. лікар-педіатр- неонатолог ОСОБА_6 ). О 07:30 розпочато операцію кесарів розтин, о 07:33 вилучено живого хлопчика вагою 3640 гр, довжиною 55 см, в стані важкої асфіксії, з оцінкою за шкалою Апгар на 1 хвилині 1 бал, з двократним тугим обвиттям пуповини навколо шиї та справжнім вузлом пуповини. Проведені реанімаційні заходи виявились безрезультатними, о 07:48 констатована біологічна смерть дитини.

Виходячи з викладеного, колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги про не врахування судом першої інстанції відсутність у відповідача клінічного маршруту пацієнта, що призвело до поставлення в провину ОСОБА_1 дій, які не передбачені і уніфікованим протоколом №170 «Фізіологічні пологи», оскільки всупереч вимогам ст. ст. 12, 81 ЦПК України позивачем не надано доказів належного виконання нею, як черговим лікарем-акушер-гінкологом, обов`язку по дотриманню визначених Уніфікованим протоколом №170 послідовності дій під час госпіталізації 31.05.2023 породіллі «К» до КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР.

Безпідставними є доводи апеляційної скарги про наявність виключно у акушерки обов`язку контролю стану породіллі, оскільки саме на чергового лікаря-акушер-гінеколога підчас госпіталізації породіллі в акушерський стаціонар покладено обов`язок оцінити її стан у приймальному відділенні шляхом ознайомлення з обмінною картою та здійснення первинного огляду породіллі для подальшого визначення діагнозу та плану ведення пологів, що, за результатами проведення службового розслідування, ОСОБА_1 не було зроблено.

На спростування доводів позивача про незабезпечення належного контролю стану породіллі «К» через її занятість протягом вказаного періоду часу у в пологовій залі №2 акушерського відділення, суд першої інстанції послався на дані журналу запису оперативних втручань в стаціонарі, журналу запису малих операцій, журналу обліку прийому хворих у стаціонар та відмов від госпіталізації, згідно з якими, крім породіллі «К», у ОСОБА_1 протягом чергування була лише одна пацієнтка, яка народила о 02:20 (а.с. 143-156), що апелянтом не спростовано та не доведено будь-якими доказами її посилання на перебування в хірургічному відділенні на оперативних втручаннях під час знаходження пацієнтки в родовому залі.

Факт обізнаності позивача про проведення засідання медичної ради матеріалами справи не спростовано. Посилання на не віднесення до завдань медичної ради проведення службового розслідування, не заслуговують на увагу так як розділом ІІІ Положення про медичну раду закладу охорони здоров`я визначено функції медичної ради, однією з яких є розгляд питання та надання пропозицій керівництву ЗОЗ щодо випадків смерті, що в цьому випадку і було розглянуто медичною радою КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР.

Безпідставними є також посилання позивача на ігнорування судом першої інстанції законодавства про захист персональних даних, оскільки про ведення відкритої відеозйомки у відповідному приміщенні КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР встановлені попереджувальні знаки про відеоспостереження, і відсутні докази про заперечення ОСОБА_1 ведення такої відеозйомки та порушення цим її прав.

Виходячи з обставин вчинення проступку, враховуючи трудову поведінку працівника, ступінь тяжкості вчиненого проступку, та наслідки, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про дотримання порядку застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 та про відсутність підстав для задоволення заявлених позовних вимог.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

Таким чином, посилання та доводи особи, яка подала апеляційну скаргу, не знайшли свого підтвердження в якості підстав скасування оскаржуваного судового рішення під час апеляційного провадження.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дотримуючись принципу змагальності, на підставі наданих сторонами доказів та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду в оскаржуваній частині без змін.

Керуючись ст. ст. 367 - 369, п.1 ч.1 ст. 374, ст. ст. 375, 381- 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Сінько Ольги Аркадіївни залишити без задоволення.

Рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 12 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий - В. І. Криворотенко

Судді: О. І. Собина

В. Ю. Рунов