Справа № 626/2030/24
Провадження № 4-с/626/1/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року м.Красноград

Суддя Красноградського районного суду Харківської області Рибальченко І.Г., розглянувши матеріали справи за скаргою ОСОБА_1 на дії начальника Петропавлівського відділу Державної виконавчої служби у Синельниківському районі Дніпропетровської області ,-

ВСТАНОВИВ:

До Красноградського районного суду Харківської області надійшла скарга ОСОБА_1 на дії начальника Петропавлівського відділу державної виконавчої служби Дмитренко В., в якій скаржник просив визнати виконавче провадження, у якому накладено арешт на усе майно ОСОБА_1 закінченим , зняти арешт із усього майна, що належить на праві власності ОСОБА_1 та зобов`язати начальника Петропавлівського відділу ДВС Дмитренко В. вчинити відповідні виконавчі дії щодо зняття арешту із усього майна скаржника та направити відповідну постанову на його електронну пошту та вчинити дії щодо реєстрації припинення обтяження майна.

Крім того, ОСОБА_1 просив порушити кримінальну справу за ст.364, 3652 КК України.

Ухвалою судді від 11 червня 2024 року скаргу залишено без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.175,177 ЦПК України, а саме скаржником не надано до Красноградського районного суду Харківської області судового рішення, виконання якого спричинило необхідність звернення до суду за захистом своїх порушених прав та взагалі не зазначено про його існування. Оскаржуючи дії державного виконавця, ОСОБА_1 не вказує, у чому саме полягає протиправність його дій.

Відповідно у скарзі має бути зазначено конкретну особу державного виконавця чи посадової особи. У скарзі зазначено, що оскаржуються дії начальника Петропавлівського відділу державної виконавчої служби у Синельниківському районі Дніпропетровської області, а також доповнено, що виконавцем є Педенко Світлана у Межівському відділі державної виконавчої служби у Синельниківському районі Дніпропетровської області, але доказів того, що в їх провадженні перебувало виконавче провадження щодо ОСОБА_1 не надано, також не надано доказів того, що безпосередньо вони відмовили у скасуванні арешту, так як в матеріалах справи є в наявності лише відповідь ОСОБА_1 на його запит від 28.01.2024 року.

Як вбачається зі скарги, предметом оскарження є дії щодо не зняття державним виконавцем арешту з нерухомого майна.

З матеріалів скарги вбачається, що Межівським РВ ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області відмовлено у відкритті виконавчого провадження (№ АСВП: 53234234) про стягнення з ОСОБА_1 на користь Моторно (транспортного) страхового бюро України.

Згідно ст.447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Таким чином предбачено, передбачено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутись до суду зі скаргою на дії (бездіяльність) виконавця виключно під час виконання судового рішення, а в нашому випадку після відмови у відкритті виконавчого провадження, тобто судове рішення зараз не виконується.

Законом України "Про виконавче провадження" не врегульовано правовідносини щодо припинення заходів примусового виконання виконавчого документа після повернення виконавчого документа стягувачу з підстав статті 47 ЗУ "Про виконавче провадження". Як закінчення виконавчого провадження, так і повернення виконавчих документів з різних підстав, законодавцем визначено як стадію завершення виконавчого провадження, за яким ніякі інші дії державного виконавця не проводяться.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 27.03.2020 р. дійшов висновку, що незняття відповідачем арешту з майна боржника у виконавчому провадженні при поверненні виконавчого документа стягувачу є протиправною бездіяльністю органу Державної виконавчої служби, і порушене право підлягає захисту шляхом зобов`язання відповідача зняти арешт з нерухомого майна позивача. Таким чином, слід звернутись із заявою до Державної виконавчої служби з вимогою зняти арешт з майна, а після цього звернутись до адміністративного суду з позовною заявою, у якій просити зобов`язати орган Державної виконавчої служби зняти арешт з нерухомого майна позивача. При цьому, на відміну від цивільного та господарського судів, у адміністративному провадженні в якості відповідача слід залучити саме відповідний відділ Державної виконавчої служби.

Ухвалою від 11.06.2024 року встановлено заявнику строк для усунення недоліків терміном п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху. Наголошено на необхідності надання судового рішення, виконання якого спричинило необхідність звернення до суду за захистом своїх порушених прав.

ОСОБА_1 направлено до суду заяву та клопотання на виконання вимог ухвали суду про залишення скарги без руху, разом з тим, на думку суду, скаржником не усунено зазначених недоліків, тому скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

Відсутні відомості про рішення суду, на виконання якого накладено арешт на майно ОСОБА_1 , що не дозволяє встановити правильність звернення саме до до Красноградського районного суду Харківської області , оскільки скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст.185,259,260,261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на дії начальника Петропавлівського відділу Державної виконавчої служби у Синельниківському районі Дніпропетровської області вважати неподаною і повернути її скаржнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує,- протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя