УХВАЛА

02 липня 2024 року м. Кропивницький

справа № 390/1552/22

провадження № 22-ц/4809/1193/24

Суддя Кропивницького апеляційного суду Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 03 листопада 2023 року та на рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 лютого 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржила його в апеляційному порядку.

При цьому, до поданої апеляційної скарги скаржницею включено заперечення на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 03 листопада 2023 року у даній справі про відмову у затвердженні мирової угоди як такої, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху за наступного.

За вимогами п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень ст. 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Вказана процесуальна вимога не є формальною, оскільки саме таким чином досягається забезпечення рівності процесуальних прав та обов`язків учасників справи, що є однією із засад цивільного судочинства.

Згідно з п. 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

З викладеного вбачається, що належним доказом направлення апеляційної скарги до електронного кабінету іншого учасника справи є квитанція про доставку документів користувачу. У випадку ж відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінет, таким доказом є опис вкладення до листа у паперовій формі.

Всупереч наведеному, до поданої в електронній формі через електронний кабінет апеляційної скарги скаржницею не додано доказів надсилання її копії та копій доданих матеріалів відповідачу.

Крім того, у п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон) унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (п. 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17).

Відповідно до п.п. 2, 9, 10 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Отже, судовий збір за пред`явленою у даній справі позовною вимогою визначається з урахуванням вартості спірного майна, яка відповідно до наявної у матеріалах справи довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 16 серпня 2022 року складає 257713,44 грн (а.с. 9-10).

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з наведених законодавчих вимог, враховуючи вартість спірного майна та розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений станом на 01 січня 2022 року, за подання позову у даній справі позивач мала сплатити судовий збір у сумі 2577,13 грн: 257713,44 грн х 1% = 2577,13 грн.

За подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставку судового збору встановлено у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону).

Апеляційним судом враховано, що за змістом ч. 3 ст. 4 Закону при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч. 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі підлягає сплаті судовий збір із застосуванням понижуючого коефіцієнту у сумі 3 092,56 грн: 2577,13 грн х 150% х 0,8 = 3092,56 грн.

Однак, доказів сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі до апеляційного суду не надано. Інформації про наявність визначених Законом підстав звільнення скаржниці від сплати судового збору подана апеляційна скарга також не містить.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

На підставі викладеного, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 03 листопада 2023 року та на рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 13 лютого 2024 року, - залишити без руху.

Запропонувати скаржниці у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали надати до апеляційного суду:

- належні докази надсилання копії апеляційної скарги з доданими документами відповідачу;

- докази сплати судового збору у сумі 3092,56 грн за реквізитами, розміщеними на офіційному сайті Кропивницького апеляційного суду

або

- документи, які підтверджують підстави звільнення скаржниці від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі невиконання у встановлений апеляційним судом строк вимог щодо усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржниці.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л. М. Дьомич