Справа № 128/238/23
УХВАЛА

Іменем України

03 липня 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Дусанюк Н.О.,

за відсутності учасників справи,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Вінницького районного нотаріального округу Білозарецька Олена Юріївна, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Вінницького районного нотаріального округу Білозарецька Олена Юріївна, про визнання права спільної часткової власності на частку у майні в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя, визнання права спільної часткової власності на частку у майні в порядку спадкування за законом,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 19.01.2023 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

23.01.2023 на виконання вимог ухвали судді Вінницького районного суду Вінницької області від 19.01.2023 надійшла виправлена позовна заява.

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 27.01.2023 відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання.

15.03.2023 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Піпко А.М. подав відзив на позовну заяву ОСОБА_1 та зустрічну позовну заяву.

30.03.2023 від позивача ОСОБА_1 через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив ОСОБА_2 .

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 25.05.2023 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову; залучено до участі у справі № 128/238/23 ОСОБА_3 в якості співвідповідача за первісним позовом ОСОБА_1 ; зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 ; витребувано у приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Білозарецької Олени Юріївни копію спадкової справи, відкритої після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 ; витребувати у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Надольської Тамари Петрівни спадкову справу, відкриту після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 ; витребувано з Комунального підприємства «Вінницьке обласне бюро технічної інвентаризації» матеріали інвентаризаційної справи на зареєстрований на праві власності за ОСОБА_4 житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

30.05.2023 на виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 25.05.2023 надійшла інвентаризаційна справа №1305 на об`єкт нерухомого майна, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

06.06.2023 на виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 25.05.2023 від приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Білозарецької Олени Юріївни надійшла копія спадкової справи, відкритої після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

14.06.2023 на виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 25.05.2023 від приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Надольської Тамари Петрівни надійшла спадкова справа, відкрита після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

15.06.2023 від представника відповідача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Піпка А.М. надійшов відзив на заяву про зміну предмету позову.

20.06.2023 від представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 адвоката Слізяк М.М. надійшов відзив на зустрічну позовну заяву.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 04.03.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання 16.04.2024 позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та його представник адвокат Слізяк М.М. не з`явилися, хоч повідомлялися про дату, час та місце проведення судового розгляду в установленому законом порядку. Від представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 адвоката Слізяк М.М. надійшло клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку із зайнятістю адвоката Слізяк М.М. в іншому судовому засіданні у справі № 130/648/24 у Жмеринському міськрайонному суді Вінницької області.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представник адвокат Піпко А.М. в судове засідання 16.04.2024 не з`явилися з невідомих суду причин, хоч повідомлялися про дату, час та місце проведення судового розгляду в установленому законом порядку. Будь-які заяви чи клопотання від сторони позивача за зустрічним позовом до суду не надходили.

В судове засідання 02.07.2024 позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та його представник адвокат Слізяк М.М. не з`явилися без поважних причин, хоч повідомлялися про дату, час та місце проведення судового розгляду в установленому законом порядку. Від представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 адвоката Слізяк М.М. надійшло клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з перебуванням представника позивача у відпустці з 20.06.2024 до 03.07.2024.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представник адвокат Піпко А.М. в судове засідання 02.07.2024 не з`явилися без поважних причин, хоч повідомлялися про дату, час та місце проведення судового розгляду в установленому законом порядку. Через канцелярію суду ОСОБА_6 , яка, згідно з копією довіреності, є представником позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 , було подано підписану ОСОБА_2 заяву, у якій ОСОБА_2 просить відкласти розгляд справи на іншу дату у зв`язку з тим, що її представник адвокат Піпко А.М. захворів (харчове отруєння), а відтак він не може прийняти участь у судовому засіданні.

В матеріалах даної справи відсутні заяви позивача за первісним позовом та/або позивача за зустрічним позовом про розгляд справи без їхньої участі.

Інші учасники справи в судове засідання 02.07.2024 також не з`явилися без поважних причин, хоч повідомлялися про дату, час та місце проведення судового розгляду в установленому законом порядку.

Будь-які інші заяви чи клопотання від учасників справи не надходили.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає за можливе провести судове засідання 02.07.2024 за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Оглянувши матеріали цивільної справи № 128/238/23, суд дійшов такого висновку.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30.09.2020 (справа № 759/6512/17), від 07.12.2020 (справа № 686/31597/19), від 20.01.2021 (справа № 450/1805/18), від 28.03.2023 (справа № 711/7486/19).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 (справа № 9901/278/21).

У справі «Цихановський проти України» (рішення від 06.09.2007) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11.03.2021 (справа № 558/9/18).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України» від 16.02.2017).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24.04.2019 (справа № 757/23967/13-ц).

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що безпідставне відкладення розгляду справи призводить до тяганини і порушення встановлених законом строків розгляду цивільних справ.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та його представник адвокат Слізяк М.М. в судові засідання неодноразово не з`являлися. Подаючи до суду клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з перебуванням представника позивача у відпустці з 20.06.2024 до 03.07.2024, будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин до суду не надано, тому суд визнає неповажними причини неявки представника позивача за первісним позовом ОСОБА_1 адвоката Слізяк М.М. в судове засідання 02.07.2024. Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 взагалі не повідомив про причини неявки в судове засідання 02.07.2024.

Неявка позивача за первісним позовом ОСОБА_1 та його представника адвоката Слізяк М.М. в судове засідання 02.07.2024 є повторною, оскільки дані учасники справи також не з`явилися в судове засідання 16.04.2024.

Враховуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Вінницького районного нотаріального округу Білозарецька Олена Юріївна, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом слід залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача за первісним позовом та його представника, які в установленому законом порядку були повідомлені про день, час та місце судового розгляду.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представник адвокат Піпко А.М. також в судові засідання неодноразово не з`являлися. Доводи, на які позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 посилається як на підставу для відкладення розгляду справи 02.07.2024 захворювання її представника адвоката Піпка А.М., жодними доказами не підтверджені. Адвокат Піпко А.М. жодних заяв та клопотань до суду не подавав, тому суд визнає неповажними причини неявки представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Піпка А.М. в судове засідання 02.07.2024. Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 взагалі не повідомила суд про причини неявки в судове засідання 02.07.2024.

Неявка позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 та її представника адвоката Піпка А.М. в судове засідання 02.07.2024 є повторною, оскільки дані учасники справи також не з`явилися в судове засідання 16.04.2024.

Враховуючи викладене, зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Вінницького районного нотаріального округу Білозарецька Олена Юріївна, про визнання права спільної часткової власності на частку у майні в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя, визнання права спільної часткової власності на частку у майні в порядку спадкування за законом слід залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача за зустрічним позовом та її представника, які в установленому законом порядку повідомлені про день, час та місце судового розгляду.

Частиною другою статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 247, 257, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Вінницького районного нотаріального округу Білозарецька Олена Юріївна, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та його представника в судове засідання.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Вінницького районного нотаріального округу Білозарецька Олена Юріївна, про визнання права спільної часткової власності на частку у майні в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя, визнання права спільної часткової власності на частку у майні в порядку спадкування за законом залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача за зустрічним позовом та її представника в судове засідання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвали суду проголошуються негайно після їх постановлення за правилами проголошення рішень суду.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дата складення повного тексту ухвали 03.07.2024.

СУДДЯ Юлія КАРПІНСЬКА