Справа № 362/7085/23
Провадження № 2-о/362/123/24
07.06.2024 суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах новонароджених дітей ОСОБА_2 , ОСОБА_3 через представника адвоката адвокатського об`єднання «Голосіївська колегія адвокатів м. Києва» Короку Владислава Вікторовича, заінтересована особа Голосіївський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві, про встановлення факту народження дітей, -
31.10.2023 р. до суду надійшла заява про встановлення факту народження у місті Табха Сирійської Арабської Республіки у громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Вивчивши матеріали заяви та додатки до неї приходжу до висновку про те, що заяву слід залишити без руху, з огляду на наступне.
Відповідно до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви у справах окремого провадження поданих фізичною особою, справляється судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 грн., а беручи до уваги те, що заява містить дві окремі вимоги 1073,60 грн.
Вказаний судовий збір заявницею не сплачений.
Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).
Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).
Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. 12,81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.
Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14.01.2021 р. у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1ст. 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті):
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Отже, Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.
З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.
Заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору представник заявника обґрунтував тим, що заявник є одинокою матірю, яка має на утриманні чотирьох малолітніх дітей і не працює, що перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Заявник є особою працездатного віку, даних, що за станом здоров`я вона не може працювати немає, на час звернення до суду з заявою не надала належних та достатніх доказів того, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено в ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а надані нею документи не відображають її майновий стан та неможливість сплати судового забору.
Будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану (розміру реального доходу, прибутку, рухомого/нерухомого майна тощо), що могли б слугувати підставою для звільнення та/або відстрочки від сплати судового збору, заявником не надано.
За таких обставин, клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення, оскільки заявницею не підтверджено обставин на які вона посилається як на підставу звільнення її від сплати судового збору.
На виконання вимог ухвали про залишення заяви без руху заявниця має надати суду документ на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.
Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Відповідно до положень ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).
Отже, для виправлення недоліків заяви заявниця має надати суду документ на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 175, 177, 185, 293, 315, 353 ЦПК України, -
п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання представника адвоката адвокатського об`єднання «Голосіївська колегія адвокатів м. Києва» Короку Владислава Вікторовича про звільнення від сплати судового збору - відмовити.
Заяву залишити без руху.
Надати заявнику строк на усунення виявлених недоліків заяви - не більше п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кравченко Л.М.