У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23.01.2024 Справа №607/1303/24 Провадження №2/607/1144/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Варода Павло Борисович до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Служби у справах дітей Збаразької міської ради про визначення місця проживання дитини та визначення способу участі батька у вихованні дитини, -

ВСТАНОВИВ:

18.01.2024 позивач ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Варода П.Б. звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Служби у справах дітей Збаразької міської ради, в якому просить: 1. Визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із його матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою АДРЕСА_1 . 2. Визначити спосіб участі батька у спілкуванні та вихованні малолітньої дитини, а саме встановити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , графік побачень та спілкування з малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожної другої та четвертої суботи місяця з 11:00 год. до 18:00 год., у святкові дні та день народження дитини у перший день із мамою, а другий день з батьком, з урахуванням стану здоров`я, потреб та інтересів дитини.

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України, зокрема:

Згідно ч.1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п. 6 ч. 1 ст.175 ЦПК України, позовна заява має містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ч.1 ст.16 ЦПК України, сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

За змістом ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення вищевказаних вимог закону позивачем у позовній не зазначено та не долучено до неї доказів, що підтверджують обставини, якими вони обґрунтовують свої позовні вимоги, а також відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 12 ЦПК України позивач повинен довести обставини, які мають значення для справи і на які він посилається як на підставу своїх вимог та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Крім того, відповідно до ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини.

Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Згідно до вимог ст. ст. 158, 159 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Отже, передумовою звернення до суду з позовом про визначення способу участі батька у вихованні дитини є невиконання одним з батьків рішення органу опіки та піклування.

Обґрунтовуючи позовні вимоги в частині визначення способу участі батька у вихованні дитини, позивач ОСОБА_1 зазначила, що є таке визначення за рішенням суду буде найкраще відповідати інтересам дитини.

Однак, позивачем ОСОБА_1 не додано до матеріалів справи жодних доказів, що позивач вживала заходи досудового врегулювання спору, а саме зверталася до органу опіки та піклування з питанням про визначення способів участі батька у вихованні дитини, а також відсутнє рішення органу опіки та піклування з даного приводу.

Так, в матеріалах позовної заяви відсутній висновок органу опіки та піклування, який є обов`язковим при зверненні до суду з позовом, що відноситься до даної категорії справ, а також не зазначено доказів, що підтверджують ухилення відповідача від виконання рішення органу опіки та піклування, що є передбаченою підставою звернення до суду з позовом про визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 по справі № 638/18531/16-ц.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення вищевказаних недоліків, зокрема:

1.подати позовну заяву у новій редакції (у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи), у якій викласти обставини про вжиття заходів досудового врегулювання спору, зокрема, чи зверталась позивач до відповідного органу опіки та піклування з питанням про визначення способів участі одного з батьків у вихованні дитини та чи розглядалось таке питання органом опіки;

2. долучити до позовної заяви докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме, відомості про результатами розгляду органом опіки та піклування питання про визначення способів участі одного з батьків у вихованні дитини; відомості, що підтверджують ухилення відповідача від виконання рішення органу опіки та піклування.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Варода Павло Борисович до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Служби у справах дітей Збаразької міської ради про визначення місця проживання дитини та визначення способу участі батька у вихованні дитини залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Р. Кунець