ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/1751/24 Провадження 2-п/636/20/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2024 місто Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Оболєнської С.А.,

за участю:

відповідача ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання Селевко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Чугуєві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 13.08.2024 у справі № 636/1751/24, яким розірвано шлюб між ним та ОСОБА_2 .

В обґрунтування заявлених вимог заявник посилається на те, що про ухвалене заочне рішення дізнався випадково і застосунку «Дія» 02.09.2024, вважає, що воно прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає скасуванню, так як він не знав про судові засідання, оскільки проживає за іншою адресою, тому судові повістки не отримував та не знав про судовий розгляд справи. Він з позовом категорично не згоден, має намір зберегти сім`ю та виховувати разом з дружиною їх повнолітніх дітей.

У судовому засіданні ОСОБА_1 заяву підтримав, просив її задовольнити та надав пояснення, аналогічні викладеним в заяві про перегляд заочного рішення.

Від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Скробот В.А. надійшла заява, згідно якої вона просила в задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення відмовити, у зв`язку з відсутністю будь-яких доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, та розглядати справу без участі сторони позивача.

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, дослідивши наявні в ній докази, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ст. 288 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: перша - відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено рішення, та не повідомив про причини неявки, не подав відзив на позовну заяву; друга - докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом вказаних норм наявність цих двох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Жодних доказів, в тому числі і доказів, які мають істотне значення для вирішення справи в розумінні ст. 288 ЦПК України, відповідачем не надано, враховуючи наступне.

Згідно листа Верховного Суду України від 01.05.2007 «Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішення у цивільних справах» правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, зокрема якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причини і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 у заяві про перегляд заочного рішення посилається на те, що він не знав про розгляд зазначеної справи в суді. Судові повістки він не отримував, оскільки є внутрішньо переміщеною особою, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а отже не мешкає за адресою реєстрації, тому не був повідомлений належним чином про розгляд справи та не міг надати суду заперечення по суті позовної заяви.

Разом із тим, з матеріалів справи вбачається, що провадження у справі № 636/1751/24 відкрито ухвалою суду від 18.03.2024 та відповідачу ОСОБА_1 направлено копію позову з додатками та судова повістка за адресою його реєстрації, а саме: АДРЕСА_2 . Реєстрація відповідача підтверджується копією довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб відділу реєстрації місця проживання особи Чугуївської міської ради Харківської області від 14.03.2024.

За даними, які є в наявності в матеріалах справи, відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи за адресою його реєстрації.

Згідно ст. 44 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Зі змісту п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України вбачається, що судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд зауважує, що на момент розгляду справи, суду не було надано відповідачем жодних відомостей щодо зміни місця його проживання/перебування.

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16.

Крім того, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Окрім того, інформація щодо розгляду справи розміщена на офіційному сайті «Судова влада», який є у загальному доступі.

Крім того, відповідач зазначає, що про ухвалене заочне рішення дізнався із застосунку «Дія», з чого слідує, що інформація про хід справи про розірвання шлюбу також мала відображення у зазначеному застосунку, а отже, відповідачу було відомо про слухання зазначеної справи в суді.

Отже, посилання відповідача на обставини неповідомлення про розгляд справи не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Таким чином, доказів на підтвердження поважності причин неявки відповідача до суду, останнім надано не було. Справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені судом у повному обсязі.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Суд вважає, що в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодженням з винесеним рішенням по суті.

Відповідно до частини першої ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частиною другою статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Позивач та її представник категорично заперечують проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення та просять в її задоволенні відмовити.

Таким чином, посилання відповідача на те, що він був позбавлений можливості з`явитися до суду не можуть бути прийняти судом до уваги, оскільки обставини, викладені в заяві, не мають істотного значення, як для скасування заочного рішення, так і для можливості перегляду справи в загальному порядку, оскільки не ґрунтуються на письмових доказах, а лише тільки на суб`єктивній думці заявника.

Враховуючи те, що відсутні безумовні складові для скасування заочного рішення, передбачені ч.1 ст.288 ЦПК України, як поважність причин неявки в судові засідання та (або) неповідомлення про причини неявки, а також неподання відзиву на позовну заяву, та наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд залишає заяву відповідача без задоволення.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.287, 288 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду, ухваленого Чугуївським міським судом Харківської області 13 серпня 2024 року у справі № 636/1751/24 -залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 23.12.2024.

Суддя: С.А. Оболєнська