Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/558/24
Номер провадження 2-п/292/3/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2024 року с-ще Пулини

Червоноармійського районного суду Житомирської області

головуюча суддя Гуц О.В.

секретар судового засідання Риданова Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Пулини заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 30 травня 2024 року по справі №292/558/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами.

У С Т А Н О В И В :

25.06.2024 відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить скасувати заочне рішення Червоноармійського районного суду Житомирської області від 30.05.2024 справа №292/558/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами, призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що 30 травня 2024року Червоноармійським районним судом Житомирської області прийнято заочне рішення, згідно із яким позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами задоволено. Стягнено з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" (01032, м.Київ, вул. Симона Петлюри,30, , реквізити IBAN № НОМЕР_2 у АТ "ТАСкомбанк") заборгованість за Договором позики №77626976 в розмірі 39435,84 грн., за Договором позики №939943 в розмірі 14960 грн., за Кредитним договором №2503569 в розмірі 13113,22 грн., за Кредитним договором №08742-11/2021 в розмірі 12200 грн., а всього заборгованість за договорами79709 (сімдесят дев"ять тисяч сімсот дев"ять) гривень 06 (шість) копійок та витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн..

Зазначає, що він не отримував ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви із додатками до неї, не був повідомлений про дату, час та місце судового засідання.

Таким чином, в суді не було досліджено суттєві факти, які прямо впливають на обсяг позовних вимог. Вважає, що суд мав би пересвідчитись та переконатись у дотриманні порядку повідомлення його про місце, дату та час судового розгляду справи, чого зроблено не було, що є порушенням його прав, що позбавило його можливості захищати свої права та законні інтереси в судовому засіданні. Він був позбавлений можливості надати суду документи, щодо обставин справи, які не вивчались у судовому засіданні і має значення для встановлення фактів справи та врахованні при здійсненні розрахунку заборгованості. Таким чином, в суді не було досліджено суттєві факти, які прямо впливають на обсяг позовних вимог. Вважає, що заочне рішення було прийнято без належного повідомлення про місце, дату та час судового розгляду, що є підставою для його скасування та призначення справи до розгляду. Неповідомлення у встановленому порядку про розгляд справи позбавило його передбаченого цивільним законодавством права надати суду докази, якими він заперечує проти позову.

Ухвалою Червоноармійського районного суду Житомирської області від 26 червня 2024 року, прийнято до розгляду дану заяву, яка за формою та змістом відповідала ст.285 ЦПК України, та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

ОСОБА_1 у судове засідання не з"явився, про місце і час розгляду заяви повідомлений належним чином.

Представник ТОВ "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" у судове засідання не з"явився, про місце і час розгляду заяви повідомлені належним чином.

Згідно ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши надані документи, суд дійшов наступного висновку.

Розглядаючи заяву про перегляд заочного рішення по суті, суд зазначає, що згідно з ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Заочним рішенням Червоноармійського районного суду Житомирської області від 30.05.2024 року задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами.

Згідно з вимогами ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Крім того, за змістом ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз наведеної норми цивільного процесуального закону свідчить про те, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у даному випадку, судом не встановлено наявності сукупності вказаних обставин, що свідчить про неможливість скасування заочного рішення суду.

Так, у своїй заяві відповідач зазначає, що небув належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду. Крім того неналежне повідомлення відповідача стало причиною неподання до суду відзиву на позовну заяву та інших доказів, що мають істотне значення для об`єктивного та правильного вирішення спору. Оскільки рішення було обґрунтоване лише на вимогах та доводах позивача, то в такому разі має місце порушення прав сторони по справі і тому можливо говорити про неповноту судового рішення та підстави для його скасування.

Разом з тим суд не погоджується з вищезазначеними твердженнями відповідача з огляду на наступне.

Так, 01.05.2024 до Червоноармійського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.05.2024 головуючою суддею у справі було визначено Гуц О.В .

Ухвалою судді Червоноармійського районного суду Житомирської області Гуц О.В. від 07 травня 2024 року провадження у справі було відкрито, розгляд її призначено у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін на 12 год. 00 хв. 21 травня 2024 року, яке було відкладено на 30.05.2024.

Відповідно до матеріалів справи, відповідач належним чином повідомлявся про дати і час наступних судових засідань (21.05.2024 та 30.05.2024) шляхом повідомлення через електронний кабінет системи «Електронний суд». Всі вищезазначені повідомлення про виклик до суду та про отримання процесуальних документів (копія позовної заяви із доданими до неї додатками, копія ухвали про відкриття провадження у справі)підтверджуються довідками про доставку електронних документів, які містяться в матеріалах справи та довідками про одержання документів в електронному кабінеті системи «Електронний суд». (а.с.83, 85, 90, 101)

Відповідно до ч.ч. 5, 6, 7 ст. 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційніелектронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку. Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Згідно з п. 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до вимог процесуального законодавства часом вручення процесуальних документів в електронній формі є дата отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу (п. 2 ч. 8 ст.128, п. 2 ч. 6 ст.272 ЦПК України).

Крім того, згідно ч.6 ст.128 ЦПК України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Таким чином достовірно встановлено, що відповідач ОСОБА_1 у передбачений процесуальним законодавством спосіб отримав копії всіх повідомлень та процесуальних документів, прийнятих в межах розгляду цієї справи.

Отже, суд належним чином виконав всі вимоги норм процесуального права щодо виклику відповідача до суду у судові засідання та надіслання процесуальних документів, у тому числі і заочного рішення по справі і будь-яких порушень цивільно-процесуального законодавства з матеріалів справи не вбачається.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, належним чином повідомлений відповідач, щодо якого у суду були наявні відомості про отримання ним повідомлення про дату, час і місце судового засідання, без поважної причини не з`явився у судові засідання призначені на 21.05.2024 та 30.05.2024.

Також суд наголошує на тому, що у період часу з 07.05.2024 і до 30.05.2024 року (коли було ухвалено заочне рішення суду) ані відзиву, ані будь-яких пояснень на адресу суду від відповідача не надходило.

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені ст. 43 ЦПК України. Зокрема, учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність, нечесність, відсутність відкритості поведінки, відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин.

Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2019 року у справі №337/474/14.

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції та Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).

У рішенні від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03, у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив «…. саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні».

Таким чином, враховуючи, обов`язок суду, щодо розгляду справи протягом розумного строку, неявку відповідача, який був своєчасно та належним чином сповіщений про судовий розгляд справи, про причини неявки суд не повідомив, у строк передбачений цивільним процесуальним законодавством не скористався правом на подання відзиву, у зв`язку із чим суд, ухвалив у справі заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Крім того, відповідачем не надано суттєвих доказів, які б могли вплинути на зміст рішення по суті, як це передбачено ст. 285 ЦПК України, а що ж стосується наведених у заяві аргументів, зокрема, щодо невизнання поданих позивачем доказів, то зважаючи на положення норм глави 1 розділу V ЦПК України ці обставини можуть бути предметом розгляду суду апеляційної інстанції, а відтак заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 259-261, 287 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 30 травня 2024 року по справі №292/558/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами, залишити без задоволення.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Гуц