01.07.2024 Суддя Бугера О. В..
Справа № 644/4154/23
Провадження № 2-с/644/62/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року суддя Орджонікідзевського районного суду м.Харкова Бугера О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29.06.2023 року по справі № 644/4154/23, -

УСТАНОВИВ:

28.06.2024 року на адресу суду надійшла заява від ОСОБА_1 про скасування судового наказу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29.06.2023 року по справі № 644/4154/23. В обґрунтування заяви зазначено, що з наказом ОСОБА_1 не згоден, а саме не погоджувався із сумою, яка була йому нарахована, не враховано період воєнних дій, справа була розглянута у його відсутність, копію наказу він не отримував, вважав, що наявний спір про право.

До поданої заяви долучив заяву про звільнення від сплати судового збору, копію паспорту, довідки РНОКПП, пенсійного посвідчення, посвідчення ветерана праці, копію наказу та клопотання про поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Відповідно до п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору.

Оцінюючи долучену до заяви про скасування судового наказу заяву про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За нормами п. 1 ч. 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другої цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»). Враховуючи наведене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про звільнення від сплати судового збору, оскільки заявник лише послався на те, що він є пенсіонером та хворий, внаслідок чого не має можливості рухатись із-за стану здоров`я, доказів його майнового стану не було надано, що могли б надати можливість суду оцінити фінансове становище особи, та бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Заявником заявлено вимогу про скасування судового наказу, ставка судового збору складає, пункт 1.4-2.1, - 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час становить: 151,40 грн. Квитанція про сплату судового збору до заяви про скасування судового наказу не долучалась.

Відповідно до ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Тобто, подана заява підлягає поверненню, оскільки є неналежно оформленою, що не позбавляє заявника звертатись до суду повторно, після усунення недоліків, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 170 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29.06.2023 року по справі № 644/4154/23, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: О.В. Бугера