печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" червня 2024 р. Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участі секретаря судових засідань Мхітарян М. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву представника позивача представника ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УАЙІНК ПРОПЕРТІ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Капусняк Оксана Терентіївна, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Канцедал Олександр Олександрович, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УАЙІНК ПРОПЕРТІ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Капусняк Оксана Терентіївна, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Канцедал Олександр Олександрович, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Одночасно із позовною заявою представником позивача подана заява про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії, щодо заборони державним реєстраторам прав на нерухоме майно, суб`єктам державної реєстрації прав, вчиняти будь-які реєстраційні дії, пов`язані із державною реєстрацією речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно:

-земельну ділянку кадастровий номер :82:139:0041, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ТОВ «УАЙІНК ПРОПЕРТІ» (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 82);

-житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 755, 8 кв. м., житловою площею 288 кв. м., що належать ТОВ «УАЙІНК ПРОПЕРТІ» (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 82);

-земельну ділянку кадастровий номер :82:139:0040, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ТОВ «УАЙІНК ПРОПЕРТІ» (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00);

-житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 118, 9 кв. м., житловою площею 57, 2 кв. м., що належать ТОВ «УАЙІНК ПРОПЕРТІ» (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00);

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 ініційовано позов до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ТОВ «УФЙІНК ПРОПЕРТІ», про застосування наслідків фраудаторності правочинів, що обґрунтований вчиненням з боку ОСОБА_3 дій та правочинів спрямованих на уникнення боргових зобов`язань.

27.12.2019 рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області у справі № 355/711/19 стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 заборгованості у розмірі 78847, 75 доларів США основного боргу, 11149, 60 доларів США процентів та 9605, 00 грн судового збору.

30.12.2020 виконавчі провадження № НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3 з примусового виконання рішення у справі № 355/711/19 були об`єднані в зведене виконавче провадження № НОМЕР_4.

Позивач зазначає, що відповідач не вступив у спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері, а вступила у спадщину лише його сестра ОСОБА_4 , та успадкувала житлові будинки та земельні ділянки. В подальшому ОСОБА_4 видала довіреність своєму брату ОСОБА_3 на відчуження успадкованого майна.

14.09.2022 за актом приймання передачі успадковане майно своєї сестри ОСОБА_3 передає до статутного капіталу ТОВ «УАЙІНК ПРОПЕРТІ» одноособовим власником якого є дружина ОСОБА_5 .

Позивач зазначає, що з метою ухилення від виконання своїх обов`язків боржника та з метою приховання майна ОСОБА_3 навмисно не вступив в права спадкоємця, задля недопущення звернення стягнення на майно.

Заявник зазначає, що необхідність звернення позивача до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову обґрунтована доказами того, що відповідачі по справі намагаються уникнути тягаря відповідальності шляхом зміни власника спірного майна, з наданням його статусу начебто добросовісного набутого.

Так як, заявник вважає, що існує ризик, що в подальшому відповідач здійснить продаж, поділ та відчуження належного йому нерухомого майна іншій особі, тому просить суд заяву про забезпечення позову задовольнити.

Та вказує, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог, оскільки між сторонами дійсно виник спір до вирішення якого, у разі не забезпечення позову, може бути порушено права заявника (позивача за позовом).

У відповідності до положень частини першої ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Із змісту позовної заяви, у цілях якої подано заяву про забезпечення позову, вбачається, що предметом позову є вимоги про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину щодо прийняття спадщини ОСОБА_4 .

Згідно з приписами частини другої статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 частини першої ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, відповідно до роз`яснень у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову».

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

На переконання суду, відсутні підстави стверджувати, що невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майна відповідача ОСОБА_4 , може істотно ускладнити чи унеможливити виконання гіпотетичного рішення суду про повернення майна, набутого без достатньої правової підстави.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, суд приходить висновку про необґрунтованість поданої заяви, а відтак заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача представника ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «УАЙІНК ПРОПЕРТІ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Капусняк Оксана Терентіївна, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Канцедал Олександр Олександрович, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю. Г. Головко