У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Деметрадзе Т.Р., розглянувши позовну заяву адвоката Шманько Олександра Антонійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Закарпатської обласної військової адміністрації, Релігійної організації громада Української Православної Церкви Свято-Вознесенської парафії с. Присліп, Міжгірського району Закарпатської області про визнання недійсним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень та скасування реєстрації релігійної організації, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Шманько О.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває із позовною заявою до Закарпатської обласної військової адміністрації, Релігійної організації громада Української Православної Церкви Свято-Вознесенської парафії с. Присліп, Міжгірського району Закарпатської області про визнання недійсним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень та скасування реєстрації релігійної організації.

Згідно прохальної частини позовної заяви, позивач просить прийняти справу до розгляду в порядку цивільного судочинства, визнати недійсним та скасувати п. 78 Розпорядження Голови Закарпатської ОДА №463 від 29.08.2019 та скасувати реєстрацію Статуту Релігійної організації Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Вознесенської парафії с. Присліп, Міжгірського району Закарпатської області в новій редакції.

Статтею 124 та 125 Конституції України визначено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи. Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Згідно з вимогами частини першої статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частини перша статті 13 ЦПК України).

За загальним правилом, передбаченим у частині першій статті 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, у порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, що виникають із приватноправових відносин, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

У пунктах 1, 2 частини першої статті 4 КАС України вказано, що адміністративна справа переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Публічно-правовий спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

За змістом пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Характерною ознакою публічно-правових спорів є сфера їх виникнення публічно-правові відносини, тобто передбачені нормами публічного права суспільні відносини, що виражаються у взаємних правах та обов`язках їх учасників у різних сферах діяльності суспільства, зокрема пов`язаних з реалізацією публічної влади.

Публічно-правовим вважається також спір, який виник з позовних вимог, що ґрунтуються на нормах публічного права, де держава в особі відповідних органів виступає щодо громадянина не як рівноправна сторона у правовідносинах, а як носій суверенної влади, який може вказувати або забороняти особі певну поведінку, надавати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Аналіз змісту статті 19 ЦПК України та статті 19 КАС України у сукупності дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ у кожній конкретній справі визначальною ознакою є характер спірних правовідносин.

Згідно заявлених позивачем та його представником позовних вимог, позивач просить суд: прийняти справу до розгляду в порядку цивільного судочинства, визнати недійсним та скасувати п. 78 Розпорядження Голови Закарпатської ОДА №463 від 29.08.2019 та скасувати реєстрацію Статуту Релігійної організації Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Вознесенської парафії с. Присліп, Міжгірського району Закарпатської області в новій редакції.

Тобто, предметом позову, зокрема, є визнання незаконними та скасування пункту рішення суб`єкта владних повноважень, а саме розпорядження голови Закарпатської обласної військової адміністрації.

Суд зазначає, що одним із відповідачів у справі є орган державної влади, а спір виник з приводу оскарження особою рішення суб`єкту владних повноважень, тобто даний спір, на переконання суду, належить до юрисдикції адміністративних судів.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження та роз`яснити позивачу, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 29, 30 КАС України ст.ст. 19, 186, 260, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у справі за позовною заявою адвоката Шманько Олександра Антонійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Закарпатської обласної військової адміністрації, Релігійної організації громада Української Православної Церкви Свято-Вознесенської парафії с. Присліп, Міжгірського району Закарпатської області про визнання недійсним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень та скасування реєстрації релігійної організації відмовити.

Роз`яснити позивачу право на звернення з позовом до Закарпатського окружного адміністративного суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Т.Р. Деметрадзе