15.04.2024 Справа № 756/4743/24
Номер справи 756/4743/24
Номер провадження 2/756/2851/24
УХВАЛА

про передачу справи за підсудністю

15 квітня 2024 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Тимцяся Р.А. звернувся до суду з позовом, в якому просить: визначити додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина до складу якої входить депозитний валютний рахунок, відкритий у АТ КБ «Приватбанк» та квартира АДРЕСА_1 , яку позивач бажає успадкувати. 27 лютого 2024 року позивач через свого представника звернувся до приватного нотаріуса КМНО Ляхар О.М. з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 квітня 2024 року визначено головуючим суддю Шролик І.С.

Ознайомившись із матеріалами позову суддя дійшла висновку, що позов не підлягає розгляду в Оболонському районному суді м. Києва, з огляду на наступне.

Звертаючись до Оболонського районного суду м. Києва представник позивача покликається на підсудність розгляду справи за місцем знаходження спадкового майна, а саме валютного депозитного рахунку відкритого померлим ОСОБА_2 за життя, саме у одному із відділень АТ КБ «Приватбанк» у Оболонському районі м. Києва, сума на рахунку більша ніж вартість квартири.

Як вбачається з постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ляхар О.М. від 27 лютого 2024 року, позивач через свого представника Тимцяся Р.А. звертався зі заявою про видачу свідоцтва за законом, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала померлому на праві приватної власності.

Доказів на підтвердження наявності спадкової маси у вигляді депозитного рахунку відкритого померлим у АТ КБ «Приватбанк» матеріали справи не містять.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 року у справі № 640/16548/16-ц, до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, своїм листом № 6-47/0/9-12 роз`яснив Головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права, судова палата у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ на запитання чи застосовуються до позовних заяв спадкоємців про надання їм додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши таке: «особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК).

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись у нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до статті 66 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням викладеного на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Як убачається зі змісту позову спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зокрема як вказує позивач щодо нерухомого майна, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 та депозитного валютного рахунку відкритого в АТ КБ «Приватбанк» у Оболонському районі м. Києва.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження наявності спадкової маси у вигляді депозитного валютного рахунку.

За приписам ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Як встановлено з матеріалів справи, а саме постанови про відмови у вчиненні нотаріальної дії спадкодавець ОСОБА_2 на момент своєї смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що територіально не відноситься до Оболонського району м. Києва.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску спадкоємцем строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, отже, має виключну підсудність. Повинен розглядатись за місцем знаходження спадкового майна або основної його частини - квартири АДРЕСА_3 , що територіально відносить до Шевченківського району м. Києва.

Частиною 1 статті 378 ЦПК України визначено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції. (підсудності).

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності ) іншого суду.

Враховуючи, що квартира на яку покликається позивач, як на спадкове майно знаходиться на території Шевченківського району м. Києва, спадкодавець на момент смерті був зареєстрований в даній квартирі, приходжу до висновку приходить до висновку, що справа не підсудна Оболонському районному суду м. Києва, а тому підлягає направленню за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва, за правилами виключної підсудності.

Керуючись ч. 1 ст. 30, п. 1 ч. 1, ст. 31, ч. 1 ст. 378 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини направити на розгляд за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 15 квітня 2024 року.

Суддя Шролик І.С.