Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/1146/24
Провадження № 2/499/546/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

23 грудня 2024 року смт Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука Олександра Олександровича, з участю секретаря судового засідання Кирилової Світлани Федорівни, представника СЕЛЯНСЬКОГО (ФЕРМЕРСЬКОГО) ГОСПОДАРСТВА «ЛАСТІВКА» адвоката Білої Яни Геннадіївни (далі також ОСОБА_1 ), розглянув у підготовчому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, в залі суду, цивільну справу за позовною заявою ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОФІРМА ПЕРЕМОГА 1 ЛТД" до ОСОБА_2 , СЕЛЯНСЬКОГО (ФЕРМЕРСЬКОГО) ГОСПОДАРСТВА «ЛАСТІВКА», державного реєстратора Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області Байлової Наталі Вікторівни про визнання договору оренди землі недійсним та поновлення договору оренди землі,

В С Т А Н О В И В:

1.Суть питання, що вирішується ухвалою таке

08 жовтня 2024 року Вадим Віталійович Моц (далі також представник) в інтересах ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОФІРМА ПЕРЕМОГА 1 ЛТД" (далі також позивач) подав до суду позовну заяву до ОСОБА_2 (далі також відповідач 1), СЕЛЯНСЬКОГО (ФЕРМЕРСЬКОГО) ГОСПОДАРСТВА «ЛАСТІВКА» (далі також відповідач 2), державного реєстратора Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області Байлової Наталі Вікторівни (далі також відповідач 3), в якій просить: - визнати поновленим Договір оренди землі б/н від 27 березня 2017 року, що укладений між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОФІРМА ПЕРЕМОГА 1 ЛТД" та ОСОБА_2 (Орендодавець) кадастрові номери :01:001:0357 (5,08 га), :01:001:0469 (0,66 га) (рішення про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0357 (5,08 га), індексний номер 348375128 від 19.04.2017 р. та :01:001:0469 (0,66 га), індексний номер 34837784 від 19.04.2017 р.); - визнати недійсним договір оренди земельних ділянок кадастрові номери :01:001:0357 (5,08 га), :01:001:0469 (0.66 га), серія та номер: б/н, виданий 24.04.2024 між ОСОБА_2 та СЕЛЯНСЬКИМ (ФЕРМЕРСЬКИМ) ГОСПОДАРСТВОМ «ЛАСТІВКА»; - скасувати рішення про державну реєстрацію права оренди земельних ділянок з кадастровим номером :01:001:0357 (5,08 га), індексний номер індексний номер: 72902551 від 30.04.2024 та :01:001:0469 (0.66 га), індексний номер: 72902589 від 30.04.2054 СЕЛЯНСЬКОГО (ФЕРМЕРСЬКОГО) ГОСПОДАРСТВА «ЛАСТІВКА», прийнятих державним реєстратором Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області Байловою Наталею Вікторівною (далі також позовна заява).

21 жовтня 2024 року суддя Іванівського районного суду Одеської області постановив ухвалу про відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження, й визначив дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання для розгляду справи.

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 28 листопада 2024 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відклав розгляд справи за клопотанням представника позивача, через його хворобу, який не подав до суду доказів на підтвердження цих обставин.

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 05 грудня 2024 року, залишив позовну заяву без руху та відклав розгляд справи до 23 грудня 2024 року

12 грудня 2024 року представник позивача подав до суду відповідну заяву про усунення недоліків з доданими документами.

Суд вирішує питання щодо залишення позовної заяви без розгляду.

2. Мотиви проведення судового засідання за відсутності учасників справи такі

2.1. 23 грудня 2024 року позивач, представник позивача до судового засідання не з`явилися, про причини свого неприбуття суд не повідомили, заяв та клопотань до суду не подавали, повідомлені належно про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку електронного документа (том 1, а.с 142).

16 грудня 2024 року представник позивача, через систему «Електронний суд» подав до суду заяву, в якій просив проводити судове засідання в режимі відеоконференції, проте 23 грудня 2024 року не приєднався до судового засідання, яке проводилося в режимі відеоконференції за участі представника відповідача 2 Білої Я.Г. та не повідомив суд по засобам зв`язку причини не виконання вимог, щоб мати можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Складений працівниками Іванівського районного суду Одеської області акт від 23 грудня 2024 року свідчить, що 23 грудня 2024 року о 10 годині 43 хвилини представник позивача не приєднався до підсистеми відеоконференцзв`язку для забезпечення проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

2.2. Відповідач 1, відповідач 3, кожен окремо, подали до суду заяви, в яких зазначили, що просять проводити розгляд справи без їх участі.

3. Учасники судового провадження висловили таке

ОСОБА_1 в судовому засіданні, яке проводилося в режимі відеоконференції зазначила, що просить залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивача втретє не прибув до судового засідання, тобто через повторну неявку належно повідомленого позивача, представника позивача.

4. Мотиви, з яких суд дійшов висновків і закону, яким керувався такі.

4.1. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, далі ЦПК).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина 2 статті 12 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 1, 2, 3, 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою (частина 1 статті 128 ЦПК).

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи (частина 6 статті 128 ЦПК).

Днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи (пункт 2 частини 8 статті 128 ЦПК).

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою (частина 1 статті 212 ЦПК).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК).

За наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву (пункт 46 розділу III Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, далі Положення).

Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку пункт 49 розділу III Положення).

4.2. Системний аналіз положень статей 223, 257 ЦПК свідчить, що в разі відсутності наміру брати участь у судових засіданнях позивачу необхідно подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Норми процесуального закону свідчить, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неприбуття позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Наслідки повторного неприбуття в судове засідання позивача настають незалежно від причин повторного неприбуття, які можуть бути поважними. Тому, навіть маючи докази поважності причин неприбуття позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Зазначені положення процесуального закону дисциплінують позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, або скористатися правом взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, способом подання відповідної заяви не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання в установленому порядку, крім випадків, коли прибуття позивача в судове засідання суд визнав обов`язковим.

Відтак, згідно з вимогами цивільного процесуального законодавства суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторного неприбуття в судове засідання належно повідомленого позивача і в разі повторної неприбуття позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

4.3. Суд наголошує, що протягом розгляду справи позивач та його представник належно повідомлялися про дату, час, і місце проведення судових засідань способом направлення судових повісток, через систему «Електронний суд». Зокрема представник позивача підтвердив про обізнаність щодо виклику до суду на 28 листопада 2024 року, 05 грудня 2024 року, 23 грудня 2024 року.

Проте, 28 листопада 2024 року, 05 грудня 2024 року, 23 грудня 2024 року в судові засідання позивач та представник не з`являлися, заяв про розгляд справи без їх участі не подали, хоча повинні були з розумним інтервалом цікавитися станом судового розгляду своєї справи.

Відтак, з урахуванням процесуальної поведінки позивача, представника позивача (подання заяв про відкладення розгляду справи, неприбуття в судові засідання), суд кваліфікує такі дії представника позивача як прояв небажання сприяти виконанню завдання цивільного судочинства та зловживання процесуальними правами.

Суд вважає, що така процесуальна поведінка позивача, представника позивача, які є ініціаторами судового розгляду, з огляду на обставини справи, фактично позбавила суд можливості провести підготовче судове засідання та розглянути справу в розумні строки, щоб не порушувати баланс захисту прав сторін.

Водночас суд зауважує, що позивач, представник позивача могли подати до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, якщо неодноразово не могли взяти участь у розгляді справи, проте таким правом не скористались.

Заразом суд наголошує, що зважаючи на приписи Положення представник позивача повинен був перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам для роботи із системою відеоконференцзв`язку, оскільки ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Натомість, 23 грудня 2024 року представник позивача не приєднався до судового засідання, яке проводилося в режимі відеоконференції та не повідомив суд про причини не виконання вимог Положення в інший спосіб.

5. Суд застосовує таку практику Європейського суду з прав людини

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі Пономарьов проти України" та "Трух проти України").

У рішенні в справі "Каракуця проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

Європейський суд з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" рішенням від 28 жовтня 2004 року визначив, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

6. Суд застосовує таку практику Верховного Суду

Такі висновки, узгоджуються з правовою позицією, яку виклав Верховний Суд у постановах: від 23 липня 2024 року в справі №128/214/21; від 15 липня 2024 року в справі №447/852/23; від 31 липня 2024 року в справі №758/9686/23.

7. Висновок суду такий

З огляду на зазначене, суд доходить висновку щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Суд роз`яснює позивачу, представнику позивача, що залишення позову без розгляду не перешкоджає їм після усунення умов, що були підставою залишення позову без розгляду, звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 44, 128, 131, 223, 257, 260, 261, 354 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОФІРМА ПЕРЕМОГА 1 ЛТД" до ОСОБА_2 , СЕЛЯНСЬКОГО (ФЕРМЕРСЬКОГО) ГОСПОДАРСТВА «ЛАСТІВКА», державного реєстратора Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області Байлової Наталі Вікторівни про визнання договору оренди землі недійсним та поновлення договору оренди землі.

Роз`яснити позивачу, представнику позивача, що після усунення умов, які були підставою для повернення позовної заяви, вони мають право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена способом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 26 грудня 2024 року.

СуддяОлександр КРАВЧУК