Провадження № 2-н/686/4458/24
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

30 грудня 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Колієв С.А., розглянувши заяву міського комунального підприємства «Хмельницкьводоканал» про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з ОСОБА_1

в с т а н о в и в:

Представник заявника звернувся із заявою про видачу судового наказу, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з боржника на свою користь заборгованість за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення в сумі 4449,40 грн.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, у разі якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника.

Відповідно до статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

В силу частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За змістом указаних норм права юридична особа як учасник справи має брати участь у судовому процесі через самопредставництво або через представника.

Самопредставництво юридичної особи це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального органу діяти від імені такої особи, представляти її інтереси в силу закону, статуту, положення. В порядку представництва може діяти інша особа, якщо у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження. При цьому, відомості про осіб, які діють в порядку самопредставництва юридичної особи, можуть бути внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (далі ЄДР).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 8 червня 2022 року у справі №303/4297/20 зазначила, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Близькі за змістом висновки зроблені Верховним Судом у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 вересня 2024 року (справа №440/14831/23) та Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 30 жовтня 2024 року (справа №686/14314/16-а; щодо УПФ).

Із матеріалів справи слідує, що заява МКП «Хмельницькводоканал» підписана та подана Варченко Н.А.

На підтвердження своїх повноважень щодо підписання та подання заяви Варченко Н.А. надала: копію довіреності від 01.01.2024 року, підписана директором МКП «Хмельницькводоканал» Надольним О.В., якою уповноважено Варченко Н.А. здійснювати представництво інтересів МКП «Хмельницькводоканал» у судах.

Разом з тим стягувачем не додано витягу з ЄДР на час підписання та подання заяви (11.12.2024 року) щодо кола осіб, які наділені повноваженнями вчиняти всі дії від імені МКП «Хмельницькводоканал» у порядку самопредставництва.

Оскільки зазначені документи не підтверджують наявність у Варченко Н.А. повноважень на підписання та подачу заяви від імені МКП «Хмельницькводоканал», у тому числі належність у нього трудових (посадових) обов`язків на вчинення таких процесуальних дій, то за таких обставин, суддя вважає за необхідне відмовити у видачі судового наказу, та роз`яснити заявникові, що відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 2-1, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 165, 166 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою міського комунального підприємства «Хмельницькводоканал» про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення з ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: