Справа № 481/1459/23
Провадж.№ 2/481/68/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2024 року м. Новий Буг

Новобузький районний суд Миколаївської області в складі:

головуючої по справі судді Васильченко-Дриги Н.О.,

за участю секретаря судового засідання - Войцеховської О.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Новобузького районного суду Миколаївської області в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: орган опіки та піклування Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, відділ забезпечення діяльності органу опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради, про позбавлення батьківських прав,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Новобузького районного суду Миколаївської області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 12.09.2023 провадження у даній справі відкрито в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Однак, у судові засідання, призначені на 11.01.2024, 13.03.2024, 10.04.2024 та 15.05.2024 сторони не з`являлися, про причини неявки суд не повідомляли, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Про судові засідання, сторони повідомлялись належним чином, як рекомендованими листами, так і шляхом надсилання повідомленнь у додаток «Вайбер» та виклик через оголошення на офіційному веб-порталі "Судова влада України", однак не з`явились.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК, особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В силу ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що учасники судового процесу повторно не з`явились у судове засідання без поважних причин.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Наслідки у вигляді залишення позову без розгляду, настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

При цьому відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та те, що підготовче судове засідання у дані справі не закінчено з причин неявки позивача та її представника, відповідно положень п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України суд приймає рішення про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення встановлюються законом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду зокрема у разі залишення заяви без розгляду, однак крім випадків, коли така заява залишена без розгляду за заявою позивача.

Керуючись ст. ст. 200, 223, 257, 260, 261, 354 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: орган опіки та піклування Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, відділ забезпечення діяльності органу опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради, про позбавлення батьківських прав - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталя ВАСИЛЬЧЕНКО-ДРИГА