Провадження № 2/643/1238/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2024 м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Осадчий О. В., при секретарі судового засідання Ткачову Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року представник позивача адвокат Гофельд Г.С. звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом до територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради в якому просить: визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обгрунтування позовних вимог представник зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на день смерті була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На день смерті матері залишилось спадкове майно. Згідно ст.1261 ЦК України ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги спадкування за законом.

24 лютого 2022 року розпочалася військова агресія російської федерації проти України. На території Харківської територіальної громади відбувались активні бойові дії, місто Харків постійно піддавалось обстрілам. Тому, з початком бойових дій, позивач разом з двома дітьми виїхала з міста Харкова до Федеративної Республіки Німеччина, де отримала тимчасовий захист від війни.

Наприкінці грудня 2023 року ОСОБА_1 повернулась із-за кордону, з метою вступу у спадщину. Так, 19 грудня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Маслак Наталії Володимирівни, для оформлення спадщини після смерті матері, однак нотаріусом прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих. № 99/02-31 від 19.12.2023, яка обґрунтована пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини сплив 03.04.2022, однак ОСОБА_1 не мала змоги подати у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини, оскільки через військовою агресією рф проти України була змушена евакуюватись у більш безпечне місце, а як тільки виявилась змогла вона відразу звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Окрім цього додала, що у зв`язку з введенням в України воєнного стану у законодавстві України відбувались зміни у питаннях прийняття спадщини. Так, постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Однак, постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 р. № 719 до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» були внесені зміни, а саме установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. У подальшому законодавесь взагалі повернувся до загального визначення строку у 6 місяців.

Таким чином, часта мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, порушує принцип правової визначеності та вводить суспільство в оману, оскільки існували правомірні очікування, що строк на прийняття спадщини на період воєнного стану в Україні зупиняється.

Ухвалою суду від 05.01.2024 відкрито провадження у справі та визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, а також витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Маслак Наталії Володимирівни належним чином засвідчену копію спадкової справи №71751891 від 19.12.2023, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою суду від 04.04.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Відповідач - Харківська міська рада, про дату та час судового засідання повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позовну заяву, чи будь - яких інших заяв чи клопотань щодо розгляду справи до суду не подала.

Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача згідно з положеннями ч.4 ст.223 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив такі обставини.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 .

Факт смерті ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 . Факт родинних зв`язків з померлою підтверджується: свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , паспортом серії НОМЕР_3 , свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 . Факт наявності спадкової маси підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 06.07.2007 № 5-07-282431, витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі №75189660.

Таким чином позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері.

На виконання ухвали суду від 05.01.2024 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Маслак Н. В. надано матеріали спадкової справи №71751891 від 19.12.2023, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Вказана спадкова справа була заведена на підставі заяви позивача у справі. Також, відповідно до наданої інформації відповідно наданих інформаційних довідок зі Спадкового реєстру від 19.12.2023 вбачається, що свідоцтва про право на спадщину після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 не видавались, заповіти та спадкові договори відсутні.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих. № 99/02-31 від 19.12.2023, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Маслак Н. В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1статті 1270 ЦК України).

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі №314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач зазначає, що не змогла подати у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини, оскільки у зв`язку з військовою агресією рф проти України на всій території України з метою збереження свого життя та здоров`я своєї сім`ї вона була змушена покинути територію України, та повернулась додому лише у грудні 2023 року, після чого звернулась до нотаріуса з заявою на приняття спадщини після смерті матері.

На підтвердження цих обставин позивачем надано копії персоналізованих документів щодо її законного перебування за кордоном, а саме у Федеративній Республіці Німеччина (Дюсельдорф), з датою їх видачі 05.06.2022.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

На переконаня суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також виїзд позивача у зв`язку з воєнними діями за межі території України, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

При цьому суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 06.03.2022 установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється (п.3).

У подальшому 24.06.2022 було внесено зміни до п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» та викладено в такій редакції: установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з цим, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 25 січня 2023 року по справі №676/47/21 (провадження № 61-8014св22), дійшов висновку, що п.3 постанови КМУ №164 суперечить статтям 1270, 1272 Цивільного кодексу України, а тому не підлягає застосуванню.

Офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010 у справі № 1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки.

Зважаючи на викладені позивачем обставини, мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, суд приходить до переконання, що позивач дійсно могла мати правомірні очікування що строк на прийняття спадщини на період воєнного стану в Україні зупиняється, однак подальші зміни у законодавстві строків прийняття спадщини позбавили її можливості реалізувати свої права на спадщину.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись ст.ст. 2, 5, 12, 13, 76 - 82, 89, 259, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , рнокпп НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Харківська міська рада, місцезнаходження: 61030, м. Харків, майдан Конституції, 7, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - 04059243.

Суддя: О.В. Осадчий