Справа № 716/1259/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.07.2024 Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Стрільця Я.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Якимик К.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Старостинського округу №1 с. Баламутівка Юрковецької об`єднаної територіальної громади в особі Юрковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 , в особі представниці ОСОБА_2 , звернулася до суду із позовом до Старостинського округу №1 с. Баламутівка Юрковецької об`єднаної територіальної громади в особі Юрковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, в якому просить визначити їй додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, розміром 0,57 га, згідно з Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-ЧВ №009004, виданого 26.12.2001. За життя ОСОБА_3 зробила заповідальне розпорядження, яким усе своє майно заповіла на ім`я внука ОСОБА_4 , який в подальшому від прийняття спадщини відмовився.

Позивачка посилається на те, що вона являється спадкоємицею І черги вказаного майна померлої за законом, проте не будучи обізнаною із вимогами законодавства, вважала, що за наявності заповіту вона не має права на оформлення спадщини після смерті матері, тому у встановлений 6-місячний строк не зверталася до нотаріальної контори. Згодом, дізнавшись про те, що ОСОБА_4 відмовився від прийняття спадщини, вона все ж таки звернулася до нотаріальної контори та за її заявою було заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_3 . Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено, оскільки вона пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини.

На підставі викладеного, просила встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче засідання не з`явилася, у поданій до суду заяві її представниця адвокат Козловська Ю.П. просить справу роглядати у їх відсутності, позов підтримують повністю.

Представник відповідача Старостинського округу №1 с. Баламутівка Юрковецької об`єднаної територіальної громади в особі Юрковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області в підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву про визнання позову та прохання розглянути справу у його відсутності.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до приписів ч.2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалося.

Відповідно до приписів ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за доцільне ухвалити рішення в даному судовому засіданні, на підставі зібраних у справі доказів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 20.07.2020.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, розміром 0,57 га, згідно з Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-ЧВ №009004, виданого 26.12.2001.

Відповідно до ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

За правилами ст. 1216, 1217, 1218, 1268 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а тому прийняття спадщини частинами не можливе.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Вказане спадкове майно ОСОБА_3 , згідно заповіту від 29.01.2001, посвідченого секретарем виконавчого комітету Баламутівської сільської ради Заставнівського району Чернівецької області та зареєстрованого в реєстрі за №8, який на час відкриття спадщини змінений та скасований не був, заповіла ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

З копії спадкової справи №65/2024, заведеної 18.03.2024 щодо майна померлої ОСОБА_3 вбачається, що спадкоємець ОСОБА_4 23.03.2024 подав до нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Поряд з цим в матеріалах спадкової справи міститься заява ОСОБА_1 від 18.03.2024 про прийняття нею спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Родинний зв`язок позивачки ОСОБА_1 і померлої ОСОБА_3 , як між донькою і матір`ю підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим повторно 14.03.2024, та копією рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 13.03.2013.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з положеннями ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №76250013 від 18.03.2024 після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа №65/2024.

Постановою приватного нотаріуса Бурдейної Г.П. від 03.04.2024 за №59/02-31 позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину як спадкоємиці І черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском нею шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто, Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (п. 24 рішення ЄСПЛ від 09.10.1979 у справі «Ейрі»; п. 32 рішення ЄСПЛ від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України»). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства»). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини»).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний у практиці Європейського суду з прав людини, отримане (хоча і не оформлене належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

З урахуванням наведених правових положень та обставин справи, суд приходить до висновку, що позивачка ОСОБА_1 , будучи обізнаною про наявність заповідального розпорядження ОСОБА_3 на користь внука ОСОБА_4 , дізнавшись про його не бажання приймати спадщину після смерті бабусі, звернулася до нотаріуса вже після закінчення встановленого законом шестимісячного строку.

Будучи єдиною спадкоємицею за законом та маючи на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно, ОСОБА_1 мала "законні сподівання" на отримання "активу", а саме на можливість належним чином оформити право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивачка, визнання відповідачем позову, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту невизнаних прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст.ст.ст. 76-89, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю три місяці з дати набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Заставна Заставнівського району Чернівецької області, актовий запис про смерть № 87 від 20.07.2020.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення до Чернівецького апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін по справі:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: с. Баламутівка Чернівецького району Чернівецької області, фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий 07.12.1998 Заставнівським РВ УМВС в Чернівецькій області;

представниця позивача - адвокат Козловська Юлія Павлівна, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №000570 від 29.12.2021, адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2 , діє у справі на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії СЕ № 1087171 від 06.06.2024;

відповідач - Юрковецька об`єднана територіальна громада в особі Юрковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, місцезнаходження: вул. Центральна,36, с.Юрківці Чернівецького району Чернівецької області, .

Дата складання повного судового рішення: 01.07.2024.

Суддя Я.Стрілець