Справа № 304/1085/20 Провадження № 2-с/304/10/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2024 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Гевці В.М.,

за участі секретаря судового засідання Ковач М.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 304/1085/20 за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування судового наказу про стягнення аліментів,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаною заявою, в якій просить скасувати судовий наказ від 21 вересня 2020 року, виданий Перечинським районним судом про стягнення з нього аліментів на користь опікуна ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_3 .

Вимоги мотивує тим, що 01 червня 1995 року між ним та ОСОБА_4 було укладено шлюб, який зареєстровано у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області. 24 березня 2014 року рішенням Перечинського районного суду вказаний шлюб розірвано. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 народила доньку ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 було зареєстровано у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області та видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 . Він записаний батьком дитини згідно з ст. 122 СК України. Позивач указує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 померла у с. Раково. 09 грудня 2012 року рішенням Перечинського районного суду його позбавлено батьківських прав відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також призначено її опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Судовим наказом Перечинського районного суду від 21 вересня 2020 року на підставі заяви ОСОБА_6 призначено стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 . З метою встановлення факту батьківства ОСОБА_1 щодо дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ним, з дозволу та в присутності опікуна ОСОБА_2 , 22 грудня 2023 року відібрано біологічні зразки від дитини та у нього в лабораторії ПП «АСТРА-ДІА» для проведення аналізу на факт встановлення батьківства. Звітом від 17 січня 2024 року лабораторії Endeavor DNA він, як передбачуваний батько виключається як біологічний, досліджуваної дитини, ймовірність батьківства становить 0 %. За таких обставин рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 11 червня 2024 року виключено відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , як про батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з актового запису про народження № 43 від 05 травня 2012 року, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області.

На підставі викладеного просить заяву задовольнити.

У судове засідання учасники не з`явилися.

Представник заявника ОСОБА_7 подав заяву, відповідно до якої просив суд розглянути справу в їх відсутності, при цьому вимоги заяви просив задовольнити у повному обсязі.

ОСОБА_2 також подала заяву, в якій просила розглянути справу в її відсутності, проти задоволення заяви не заперечила.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, суд відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, постановив здійснювати розгляд справи у відсутності сторін, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні доказів у справі, які є належними, допустимими та достатніми у своїй сукупності, суд дійшов такого висновку.

Суд установив, що 03 червня 1995 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції у Закарпатській області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , актовий запис № 14.

Заочним рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 24 березня 2014 року, яке набрало законної сили 31 жовтня 2014 року, шлюб між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_4 розірвано.

Батьками ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначено ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , про що 05 травня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області зроблено актовий запис № 43, що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області 05 травня 2012 року.

Отже, дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народилася під час шлюбу та відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України походить від подружжя ОСОБА_9 .

Однак ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 15 січня 2019 року Виконавчим комітетом Тур`я Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 02.

Рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2019 року, яке набрало законної сили 09 січня 2020 року, позбавлено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , батьківських прав відносно доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також призначено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканку АДРЕСА_1 , опікуном малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Двадцять першого вересня 2020 року Перечинським районним судом Закарпатської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , на користь опікуна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , аліментів на утримання однієї неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше, ніж 50 відсотків і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 28 серпня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття.

Рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 11 червня 2024 року, яке набрало законної сили 12 липня 2024 року, виключено відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , як про батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з актового запису про народження № 43 від 05 травня 2012 року, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області.

Таким чином, судом установлено, що ОСОБА_1 не є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а вказана обставина існувала на момент ухвалення рішення суду (судового наказу) Перечинським районним судом Закарпатської області від 21 вересня 2020 року у справі № 304/1085/20, однак не була встановлена судом під час судового розгляду та не була відома ОСОБА_1 , а отже є істотною та достатньою для перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Так, частиною 1 статті 423 ЦПК України передбачено, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Пунктом 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» №4 від 30 березня 2012 року визначено, що нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених ЦПК України є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Крім того, пунктом 7 зазначеної Постанови роз`яснено, що питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Згідно із ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень. Тобто, сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 180 СК України встановлено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Пунктом 3 ст. 429 ЦПК України встановлено, що за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Ухвалюючи рішення (судовий наказ) про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на користь опікуна ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , суд виходив з того, що ОСОБА_1 є батьком дитини і відповідно до вимог ст. 180 СК України зобов`язаний утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Однак рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 11 червня 2024 року виключено відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , як про батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з актового запису про народження № 43 від 05 травня 2012 року, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області.

Тобто, ОСОБА_1 не є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та не зобов`язаний сплачувати аліменти на її утримання.

Згідно з приписами ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п. 40) зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - остаточності рішень суду. Цей принцип визначає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, а не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би привести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (рішення від 18.11.2004 у справі «Pravednaya v. Russia», пп.27, 28).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеною в постанові від 29 серпня 2018 року у справі №552/137/15-ц, нововиявлені обставини це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність й обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

Аналіз відповідних норм процесуального права свідчить, що судове рішення, яке набрало законної сили, може бути переглянуто на підставі істотних для справи обставин, що не були й не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі.

За встановлених обставин, суд уважає, що надані докази та викладені заявником обставини в заяві є нововиявленими, оскільки не були відомі суду під час розгляду справи та не могли бути встановлені судом, тому доводи заявника про перегляд рішення (судового наказу) Перечинського районного суду Закарпатської області від 21 вересня 2020 року у справі № 304/1085/20 за нововиявленими обставинами є обґрунтованими.

Відтак, суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, а відтак відповідно до ч. 3 ст. 429 ЦПК України скасовує вищезазначене рішення суду (судовий наказ) та закриває провадження у справі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_11 підлягає стягненню судовий збір у сумі 151, 40 грн.

Керуючись ст. ст. 263 - 265, 268, 273, 279, 280-282, 284, 288, 289, 356, 369, 423-429 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування судового наказу про стягнення аліментів задовольнити повністю.

Рішення (судовий наказ) Перечинського районного суду Закарпатської області від 21 вересня 2020 року у справі № 304/1085/20 за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на одну дитину у розмірі однієї чверті частини заробітку (доходу) скасувати.

Провадження у справі закрити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені та документально підтверджені судові витрати у справі у вигляді судового збору в розмірі 151 (сто п`ятдесят одна) гривня 40 копійок.

Роз`яснити учасникам процесу, що відповідно до вимог ч. 7 ст. 429 ЦПК України судове рішення за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, може бути переглянуте на загальних підставах.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_8 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_9 ; РНОКПП: НОМЕР_4 ; місце проживання: АДРЕСА_3 .

Головуюча: Гевці В. М.