Справа № 192/790/24
Провадження № 2/192/398/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

15 квітня 2024 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., ознайомившись в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

12 квітня 2024 року адвокат Бровкіна Ю. О. в інтересах позивачки звернулася до суду з позовом про позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав відносно малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

15 квітня 2024 року надійшли відомості з Єдиного державного демографічного реєстру про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ознайомившись з позовом суддею було встановлено, що він не відповідає вимогам ст. ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, позов не містить поштового індексу сторін, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, а також представника позивача.

Частиною 6 ст. 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Таким чином адвокат зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Частиною 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Крім того, відповідно до вимог п.п.4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не

суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, предметом позову є позбавлення батьківських прав відповідача відносно малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У позові вказано, що з 02 січня 2018 року відповідач жодного разу не бачив дітей. Проте ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому позивачці слід уточнити вказані обставини.

Також в позові вказано, що після розірвання шлюбу відповідач зник з життя дітей, не цікавиться їх життям, не спілкується з ними та не приймає участі в їх утриманні. Проте позивачка не зазначає конкретні часові межі, коли відповідач перестав спілкуватися з дітьми та перестав їх утримувати, як не зазначено і докази, що підтверджують вказані обставини.

Також до позову додано посвідчення про те, що позивачка має пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей, в якому вказано, що позивачка є матір`ю чотирьох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , 2021 року народження та ОСОБА_6 , 2023 року народження. Проте позов не містить обґрунтування щодо зміни позивачкою прізвища з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 », а також щодо відсутності вимог про позбавлення батьківських прав відповідача стосовно ОСОБА_5 , 2021 року народження.

Тому, позивачці необхідно обґрунтувати свої позовні вимоги, зазначити всі відомі обставини та докази що їх підтверджують, оскільки від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи. Крім того, від змісту позовної заяви залежать позиція відповідача, який також має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і чим це підтверджується.

Пунктами 7,8,9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Проте позов не відповідає вказаним вимогам, оскільки відповідні відомості не вказані.

Також, позивачка в якості третьої особи в позові зазначила орган опіки та піклування не конкретизуючи його.

В той же час ч. 2 ст. 52 та ч.ч.3-5 ст. 53 ЦПК України встановлено, що про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Однак позивачка не подала відповідну заяву про залучення до участі у справі третьої особи відповідно до вимог ст. 53 ЦПК України та не зазначила підстави відносно зазначеної в позові третьої особи, на яких її слід залучити до участі у справі, як не зазначила і процесуальний статус вказаної особи згідно вимог ЦПК України.

Крім того, ст. 56 ЦК України передбачено, що органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Статтею 11 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» встановлено, що органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі місцеві державні адміністрації, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад.

Тому позивачці слід подати мотивовану заяву про залучення до участі у справі відповідного та належного органу опіки та піклування за місцем мешкання малолітніх дітей.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачка просить звільнити її від сплати судового збору у зв`язку з і скрутним становищем, військовим станом та статусом багатодітної сім`ї.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: якщо позивачами є члени багатодітної сім`ї. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тому, суд маж право лише вирішити питання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Вирішуючи питання про звільнення позивачки від сплати судового збору суддя зазначає, що до позову надано лише посвідчення про те, що позивачка має пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей. Проте позивачка не вказала жодної підстави саме для звільнення її від сплати судового збору, яка вказана в ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Також позивачка не мотивувала підстави для врахуванням судом обставин, які свідчать про її скрутне матеріальне становище та військовий стан, оскільки докази про отримання/не отримання нею та членами її родини доходу за 2024 рік суду не надано. Інші докази які б свідчити про наявність підстави для звільнення від сплати судового збору суду не надані.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви не майнового характеру, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день звернення з заявою до суду становить 1 211 гривень 20 копійок.

Оскільки позов пред`явлено до відповідача про позбавлення його батьківських прав відносно двох дітей, тому позивачці необхідно сплатити судовий збір в розмірі по 1 211 гривень 20 копійокза кожну вимогу на наступні реквізити: Отримувач коштів - ГУК у Дн-кiй обл/ТГсмтСолоне/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37988155, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок отримувача - UA0004463, Код класифікації доходів бюджету - 22030101, Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солонянський районний суд Дніпропетровської області (назва суду, де розглядається справа).

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи адміністративного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог цивільного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

З урахуванням того, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 14, 175 ЦПК України, тому є підстави для залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 187, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, залишити без руху.

Відмовити у задоволенні клопотання про звільнення позивачки від сплати судового збору.

Надати позивачці строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом надання позовної заяви в новій редакції з усуненими недоліками з копіями для відповідача, а також з доказами сплати судового збору.

Роз`яснити адвокату Бровкіній Юлії Олегівні про обов`язок зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Щербина