Справа №: 398/337/22
провадження №: 2/398/190/24
УХВАЛА

Іменем України

"23" грудня 2024 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді Шинкаренко І.П.,

за участю секретаря судового засідання Черткова А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у спрощеному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ

Акціонерне товариство Комерційний Банк «Приват Банк» звернулося до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якій просить суд стягнути з відповідачів заборгованість у розмірі 11150,44 грн. В обґрунтування позову зазначивши, що 24.11.2011 року між позивачем та ОСОБА_3 був укладений кредитний договір №б/н. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. Спадкоємцями після померлого ОСОБА_3 є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 12.01.2021 року позивачем до Олександрійської міської №1 державної нотаріальної контори була направлена претензія кредитора. 02.03.2021 року позивачем була отримана відповідь з нотаріальної контори, в якій було зазначено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 була відкрита на підставі претензії АТ КБ «Приватбанк». 02.07.2021 року позивачем було направлено лист-претензію до відповідачів. Проте ніяких дій не було виконано. На час смерті позичальника ОСОБА_3 зобов`язання за кредитним договором не виконано, e зв`язку з чим виникла заборгованість в розмірі 11150,44 грн, яка складається із заборгованості за тілом кредиту 499,35 грн, заборгованість за простроченими відсотками. На підставі зазначеного, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь позивача суму заборгованості у розмірі 11150,44 грн, за кредитним договором №б/н від 24.11.2011 року та судові витрати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено судді Нероді Л.М.

Ухвалою судді від 20 січня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 26 вересня 2024 року № 758-р призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з припиненням повноважень судді Нероди Л.М. та протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 вересня 2024 року головуючим суддею визначено Шинкаренко І.П.

Ухвалою судді від 01 жовтня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та призначеного до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Витребувано від Управління дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради Кіровоградської області інформацію про осіб, які були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також витребувано від Першої олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживав за адресою: АДРЕСА_1 , якщо така заводилась.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

У судові засідання призначені на 08.11.2024 року та 23.12.2024 року представник позивача не з`явився, про дату, місце і час судового розгляду повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки до електронного кабінету позивача.

Однак участі у цих судових засіданнях представник позивач не приймав, причини неявки суду не повідомив, та не звертався до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку повторної неявки позивача до суду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Для застосування зазначених наслідків неявки позивача в судове засідання правове значення має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначений висновок міститься в постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст.55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади. Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц.

Нез`явлення в судове засідання представника позивача перешкоджає вирішенню спору, оскільки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

З врахуванням викладеного , керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 354ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» (адреса місцезнаходження: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50) до ОСОБА_1 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 (остання відома адреса, зареєстрована у встановленому порядку: АДРЕСА_1 ) про стягнення боргу залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлений 23 грудня 2024 року.

Суддя І.П. Шинкаренко