КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №754/4340/23
Провадження №22-ц/824/864/2024
У Х В А Л А

про залишення без руху

22 січня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гуля В.В., перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 07 серпня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року АТ «Сенс Банк» звернулося до суду з позовом про стягнення заборгованості.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 07 серпня 2023 року позов задоволено частково. Повне судове рішення складено 08 серпня 2023 року.

Не погоджуючись із указаним рішенням суду, ОСОБА_1 07 вересня 2023 рокуподала апеляційну скаргу.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, апеляційна скарга подана в межах строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Проте, дослідивши матеріали справи, суд уважає, що подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття апеляційного провадження, оскільки вона не відповідає вимогам пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України.

У відповідності до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в апеляційній скарзі позивач просить про відстрочення сплати судового збору. Зазначає, що судовий збір за подання апеляційної скарги становить 4 026 грн та складає значну частину її заробітної плати.

Зауважує, що вона є медичним працівником держаної медичної установи та отримує незначний дохід, на час подання апеляційної скарги не має грошових коштів у достатній сумі для сплати судового збору.

На підтвердження вказаного відповідач долучила до апеляційної скарги виписку по картці за період 28 серпня 2023 року по 06 вересня 2023 року, надану АТ «Укргазбанк».

Також до апеляційної скарги долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 600 грн.

За змістом частини першої статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій статті 136 ЦПК України, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, як убачається з матеріалів апеляційної скарги, скаржником на підтвердження неможливості сплатити судовий збір надано лише виписку по картці з АТ «Укргазбанк» за період 28 серпня 2023 року по 06 вересня 2023 року. В указаній виписці відображені лише дані щодо списання певної кількості коштів з рахунку ОСОБА_1 за 10 днів, жодні відомості про те, що рахунок відкритий з метою нарахування заробітної плати та розмір нарахованої заробітної плати відсутні в наданій виписці відсутні.

При цьому жодні докази, такі як відомості про доходи позивача (за попередній календарний рік), наявність у останньої у власності нерухомого та рухомого майна, відкритих на її ім`я рахунків у банках тощо, на підтвердження необхідності відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції скаржником не надані, що свідчить про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

У статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду необхідно сплатити 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При зверненні до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2 684 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 4 026 грн (2 684 грн * 150%).

Матеріалами справи встановлено, що апелянтом сплачено судовий зір у розмірі 600 грн.

Отже, апелянту за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції необхідно сплати 3 426 грн (4 026 грн - 600 грн) нареквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштівУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувачаUA0026010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А
З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надіслати на адресу апеляційного суду докази сплати судового збору.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 07 серпня 2023 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк до 05 лютого 2024 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надіслання на адресу апеляційного суду доказів сплати судового збору.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 357 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя В.В. Гуль