УХВАЛА

02 липня 2024 року

м. Київ

справа № 174/503/22

провадження № 61-9338ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2024 року

у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просило суд:

- звернути стягнення на квартиру загальною площею 80,2 кв. м, житловою площею 47,1 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що є предметом іпотеки, у рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором № DNV0GA

від 22 квітня 2008 року в розмірі 44 972,42 доларів США шляхом продажу вказаного предмету іпотеки на прилюдних торгах;

- виселити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які зареєстровані та/або проживають у вказаній квартирі.

Рішенням Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2023 року у задоволенні позову АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення із житла відмовлено.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 04 грудня 2023 року апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2023 року визнано неподаною та повернуто скаржнику.

Постановою Верховного Суду від 06 березня 2024 року касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задоволено.

Ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 04 грудня 2023 року скасовано,

а справу передано на розгляд суду апеляційної інстанції.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2024 року апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2023 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки скасовано.

У задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки відмовлено.

У решті рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області

від 21 вересня 2023 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про виселення залишено без змін.

01 липня 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» через підсистему «Електронний суд» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2024 року (надійшла до суду

01 липня 2024 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило суд скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 9 718,02 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абзацу 5 частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотки від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Як вбачається з касаційної скарги та судових рішень, у справі № 174/503/22 за позовом банку спір виник з приводу звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором та виселення.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні пред`явленого позову.

Зміст вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Такі висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18),

а також в ухвалі Верховного Суду від 19 листопада 2021 року у справі

№ 509/1121/18 (провадження № 61-18693ск21).

Отже, у справах про звернення стягнення на предмет іпотеки ціна позову обраховується із суми заборгованості, в рахунок якої позивач просить звернути стягнення.

У справі № 174/503/22 розмір заборгованості позивачем визначено в сумі 44 972,42 доларів США, що за курсом 36,5686 грн, відповідно до службового розпорядження Національного банку України від 29 вересня 2022 року, складає 1 644 641, 40 грн.

АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду позовом у 2022 році та заявляло позовну вимогу майнового характеру та 4 позовні вимоги немайнового характеру (виселення чотирьох відповідачів).

Аналогічний правовий висновок щодо порядку сплати судового збору у випадку, якщо позовні вимоги заявляються до кількох відповідачів, зазначено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23).

Станом на 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 481,00 грн (350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 868 350,00 грн).

АТ КБ «ПриватБанк» оскаржує судові рішення суду першої та апеляційної інстанції

у повному обсязі.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 59 469,22 грн:

1) Судовий збір за 4 позовні вимоги немайнового характеру - 9 924,00 грн (2 481,00*4=9 924,00 грн);

2) ціна позову - 1 644 641,40 грн (офіційний курс долара у вересні 2022 року складав 36,5686 грн; 44 972,42*36,57=1 644 641,40);

3) судовий збір за позовну вимогу майнового характеру - 24 669,62 грн (1 644 641,40*1,5%=24 669,62);

4) судовий збір за подачу касаційної скарги - 69 187,24 грн ((24 669,62+9 924,00)*200%=69 187,24);

5) сплачено судового збору - 9 718,02 грн;

6) доплата судового збору - 59 469,22 грн (69 187,24-9 718,02=59 469,22).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 21 вересня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 04 червня 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць