"12" квітня 2024 р. Справа № 363/6441/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.04.2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Тищенко К.В.,

прокурора ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію земельної ділянки та її повернення, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію земельної ділянки та її повернення.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27.11.2023 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено до підготовчого судового засідання. В подальшому підготовче провадження по справі не закривалося та справа до розгляду по суті не призначалася.

04.01.2024 року до суду від заступника керівника Київської обласної прокуратури І. Грабець надійшла заява про заміну відповідача у даній справі ОСОБА_2 на відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , мотивуючи її тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, про що виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області 06.04.2016 року складено відповідний актовий запис № 171 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру спадкова справа щодо майна померлого заведена Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою 06.04.2016 року за № 173/2016 (номер у спадковому реєстрі 58817890). Спадкоємцями ОСОБА_6 за заповітом від 02.02.2016 року зареєстрованого в реєстрі за № 274 та які подали заяви про прийняття спадщини є ОСОБА_7 на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 ; ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на все інше майно спадкодавця (нерухоме та рухоме майно, в тому числі майнові права) в рівних частинах. Згідно з інформацією Боярської державної нотаріальної контори від 25.11.2023 року № 2334/01-16 спадкова справа № 173/2016 до майна померлого ОСОБА_2 вважається не закінченою, оскільки жоден із спадкоємців не подавав заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину. Враховуючи те, що після відкриття провадження у справі та до закриття підготовчого засідання встановлено дані факти, просить заміни відповідача у даній справі з ОСОБА_2 на відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

У підготовчому судовому засіданні прокурор заяву підтримала та просила про її задоволення, з викладених у ній підстав.

Інші сторони у підготовче судове засідання не з`явилися, про місце, день та час розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Заслухавши пояснення прокурора щодо поданої заяви про заміну відповідача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Як вбачається з долученого до заяви про заміну відповідача копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 06.04.2016 року виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області 06.04.2016 року складено відповідний актовий запис № 171.

За змістом норми ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

У ч. ч. 1, 4 ст. 25 ЦК України встановлено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане з переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника. Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). До такого правового висновку дійшов Верховний суд у складі судової палати Касаційного господарського суду в постанові від 13.04.2021 року у справі № 910/11702/18.

Отже, процесуальне правонаступництво, передбачене статтею 55 ЦПК України, це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Процесуальне правонаступництво за померлою особою може мати місце у випадку спадкування іншою особою майнових прав померлого у відносинах, щодо яких виник спір.

Відповідно до ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.1 ст. 609 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Верховний Суду у постанові від 23 січня 2018 року у цивільній справі № 489/4072/16-ц (провадження № 61-1630св17) висловив правову позицію щодо застосування судом норм процесуального права у випадку смерті відповідача до подання позову до суду.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно у разі, коли відповідач у справі на момент відкриття провадження у цивільній справі мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у цивільних справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам (засадам) цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Отже, суд робить висновок, що законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої на підставі положень ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок на підставі аналізу наведених норм процесуального права, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 203/201/19 (провадження № 61-20609св19), в постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 321/1118/16-ц (провадження № 61-28917св18), в постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 183/303/16 (провадження № 61-10982св18), в постанові Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі № 405/5728/16-ц (провадження № 61-29815св18), в постанові Верховного Суду від 24 липня 2019 року у справі № 621/1867/15-ц (провадження № 61-27512св18), у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 310/10284/15-ц (провадження № 61-2717св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Крім того, у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14-ц (провадження № 61-5330св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати, міститься висновок про те, що чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог частини четвертої статті 25 ЦК України припинено.

Тому, враховуючи вказані положень закону, суд зобов`язаний закрити провадження у справі, оскільки відповідач ОСОБА_2 помер до відкриття провадження у справі, проте про факт смерті відповідача суду стало відомо після відкриття провадження у справі.

Відтак, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви заступника керівника Київської обласної прокуратури І. Грабець про заміну відповідача у справі ОСОБА_2 на відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та закриття провадження у даній справі.

При цьому, з огляду на те, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу право звернутися з відповідним позовом до спадкоємців померлого.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Оскільки суд дійшов висновку про закриття провадження у справі, за подання позову до суду було сплачено судовий збір у розмірі 8 052, 00 грн., вказана сума підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 25, 47, 55, 251, 255, 260, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви заступника керівника Київської обласної прокуратури І. Грабець про заміну відповідача у справі ОСОБА_2 на відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 відмовити.

Провадження у справі за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 про скасування рішення про державну реєстрацію земельної ділянки та її повернення закрити.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України в Київській області (, що розташоване за адресою: 01196, м. Київ, пл. Лесі Українки, буд. 1) повернути Київській обласній прокуратурі () судовий збір, сплачений згідно платіжної інструкції № 3359 від 02 листопада 2023 року у розмірі 8 052, 00 гривень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Повний текст ухвали виготовлений 12 квітня 2024 року.

Суддя: І.Ю. Котлярова