Справа № 309/3227/24
Провадження № 2-о/309/304/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Піцур Я.Я. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , заінтересована особа Вишківська селищна рада, про встановлення факту належності рішення сільської ради,

В С Т А Н О В И В:

01.07.2024 року ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту належності йому рішення сільської ради.

Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що рішенням Велятинської сільської ради від 09.06.1992 року йому надано земельну ділянку розміром 0,15 га для будівництва житлового будинку. У даному рішенні його по батькові записано з помилкою як ОСОБА_1 . Оскільки іншого порядку крім звернення до суду для встановлення факту видачі йому рішення не існує, то просить суд: встановити факт що рішення 9-ої сесії Велятинської сільської ради народних депутатів від 09.06.1992 надано земельну ділянку розміром 0,15 га для будівництва житлового будинку на ім`я ОСОБА_1 , належить позивачу ОСОБА_1 .

Вивчивши заяву та додані до неї документи, вважаю необхідним відмовити у відкритті провадження за заявою, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а згідно зі ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Порядок розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в порядку окремого провадження визначений главами 1 і 6 розділу IV ЦПК України.

Окреме провадження є видом непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (частина перша статті 315 ЦПК України).

Визначений у частині першій статті 315 ЦПК України перелік фактів, які можуть встановлюватися судом, не є вичерпним, оскільки згідно з частиною другою зазначеної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

При цьому суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо:

згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав;

чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення;

заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

У постанові Великої Плати Верховного Суду у справі № 287/167/18-ц від 30 січня 2020 року зазначено про таке:

"33. Вирішуючи питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, зокрема, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність, тобто суддя повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

34. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито, - закриває провадження у ній.

У даному випадку заявник просить встановити належності йому архівного витягу з рішення виконкому сільської ради, посилаючись на те, що у даному рішенні була допущена описка у по батькові його померлої матері.

З цього приводу слід зазначити наступне.

Чинним законодавством передбачена можливість встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаним у Свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Водночас рішення органу місцевого самоврядування про передачу земельної ділянки у власність не є правовстановлюючим документом, позаяк воно є лише підставою для оформлення права власності, та отримання відповідного документу зокрема державного акту.

Окрім того заявником не наведено у заяві у чому полягає неможливість вирішення даного питання у позасудовому порядку, зокрема шляхом звернення до Вишківської селищної ради (як правонаступника Велятинської сільської ради) із заявою про внесення змін до відповідного рішення сільської ради внаслідок допущеної у ньому технічної помилки. Така можливість передбачена у тому числі й за допомогою поталу «Дія», про що міститься інформація на офіційному веб-сайті (https://guide.diia.gov.ua/view/vnesennia-zmin-dopovnen-do-rishen-sesii-silskoi-selyshchnoi-miskoi-rady-silskoho-selyshchnoho-miskoho-holovy-92aaa94d-da8b-4dcf-ab15-b693ca13a930).

Таким чином, існує позасудовий порядок вирішення даного питання, у зв`язку з чим факт про встановлення якого просить заявник не може встановлюватися в судовому порядку в окремому провадженні.

Заявником не надано до даних доказів його звернення до відповідних та отримання від них відмов з указаних питань. При цьому у будь-якому випадку він не позбавлений можливостей оспорити відповідні відмови суб`єктів владних повноважень у порядку адміністративного судочинства.

Відтак оскільки законодавством визначено позасудовий порядок вирішення питання про яке ставиться у заяві ОСОБА_1 , то у відкритті провадження за заявою слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 186, 258-261, 293, 315, 354, 355 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , заінтересована особа Вишківська селищна рада, про встановлення факту належності рішення сільської ради.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її отримання через Хустський районний суд.

Суддя Хустського

районного суду: Ткач О.О.