Справа номер 487/6416/20 Головуючий суду першої інстанції Темнікова А. О.
Провадження номер 22-ц/812/1033/24 Доповідач суду апеляційної інстанції Локтіонова О. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2024 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Локтіонової О. В.,

суддів Самчишиної Н. В., Ямкової О. О.,

із секретарем судового засідання Біляєвою В. М.,

без участі учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 березня 2021 року, ухвалене об 11 год 15 хв під головуванням судді Темнікової А. О. у приміщенні суду у м. Миколаєві, повний текст якого складено 26 березня 2021 року, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям приміщення,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

В жовтні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду до ОСОБА_1 із вказаним вище позовом.

Позов обґрунтовував тим, що він на підставі договору оренди від 01 березня 2020 року є користувачем нежитлового приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_1 (фактична адреса: АДРЕСА_2 ).

Відповідач є власником квартири АДРЕСА_3 , що розташована над нежитловим приміщенням, яке орендує ОСОБА_2 .

Протягом квітня вересня 2020 року відповідач заливав водою нежитлове приміщення, яке орендує позивач.

Так, 20 квітня 2020 року під час залиття комісією встановлено промокання обшивки стін, стелі, дверних блоків в трьох кімнатах приміщення, промокання та забруднення шпалер, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах. Вийшло з ладу електричне обладнання: два електричні автоматичні вимикачі 25А, реле контролю зовнішньої напруги V-Protetor 40А, стельові світильники LED в кількості 2шт., контролер сигналізації SATEL SN без номеру, сервер відеоспостереження на базі процесора Intel, мережевий комутатор D-Link DIR-300 SN P1TF, мережевий комутатор 5-портовий D-Link DES1005A SN PW222B7027020, ноутбук Hewlett Packard Pavilion DV7 SN CNF0406FBD.

В подальшому залиття відбулося 11 червня, 18 червня, 13 липня, 16 липня, 20 липня, 21 липня, 22 липня, 27 липня, 2 серпня, 4 серпня, 6 серпня, 7 серпня, 14 серпня, 18 серпня, 22 серпня, 2 вересня, 3 вересня, 4 вересня 2020 року, про що складені відповідні акти. Внаслідок залиття відбулося замокання обшивки стін, стелі, дверних блоків в трьох кімнатах приміщення, промокання та забруднення шпалер, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах. Вийшли з ладу сервер відеоспостереження, монітор серверу відео спостереження ViewSonic VE510S SNPUCО54367574, кавомашина FRANKE EVOLUTION SN 6287, ноутбук Samsung R540 SN ZR0193EZ800084Y, ноутбук Samsung R538 SN ZY8693AB100490P.

Під час залиття позивачем викликалися працівники поліції, вживалися заходи щодо припинення залиття, але відповідач доступу до своєї квартири не надавав. За результатами проведення огляду сантехнічного обладнання в квартирах, що розташовані вище затопленого приміщення на другому і третьому поверхах, протікань і зволоження не виявлено. За результатами комісійного обстеження квартири відповідача 09 вересня 2020 року встановлено великий рівень вологості у ванній кімнаті і коморі. На плінтусі ванної кімнати і під ванною виявлено скупчення води. Стіна комори намочена до рівня 0,8 1 метра від підлоги.

В результаті залиття відповідачем приміщення, орендованого позивачем, він був змушений вжити заходи щодо проведення ремонтних робіт по відновленню приміщення, ремонту та заміни техніки, встановлення сантехнічного обладнання для запобігання збільшення матеріальної шкоди.

У зв`язку з викладеним позивач просив стягнути з відповідача майнову шкоду у сумі 145 505 грн.

08 грудня 2020 року позивач збільшив позовні вимоги на 123 940 грн, посилаючись на те, що 16 листопада 2020 року знов відбулося залиття з вище розташованої квартири відповідача. Залиття супроводжувалося протокою великої кількості води в різних місцях приміщення та було розповсюджено на дві кімнати загальною площею 17 кв. м. Залиття припинено перекриттям труби загальної подачі води для мешканців під`їзду. В результаті залиття виникли замокання обшивки стін, стелі, дверних блоків в трьох кімнатах приміщення, промокання та забруднення шпалер, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах, замокання двох розподільчих коробок електричної мережі, а також вийшов з ладу багатофункціональний пристрій Xerox Workcenetre PRO 232 SN URV.

Посилаючись на викладене та те, що неодноразове залиття нежитлового приміщення, яке орендує позивач, відбулося з вини відповідача, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 майнову шкоду у загальній сумі 269 445 грн.

Короткий зміст судових рішень суду першої інстанції

Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 30 жовтня 2020 року вказаний позов було забезпечено шляхом накладення арешту на належну ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_3 .

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 березня 2021 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 майнову шкоду, завдану залиттям приміщення, у сумі 269 445 грн, а також судовий збір у сумі 3114,85 грн.

Ухвалюючи таке рішення, суд виходив із доведеності вини ОСОБА_1 у залитті нежитлового приміщення, яке орендує позивач, що є підставою для покладення на нього відповідальності за завдану йому майнову шкоду на загальну суму 269 445 грн, яка доведена дослідженими доказами.

Вказане рішення було виконано, про що свідчать постанови головного державного виконавця Заводського ВДВС м.Миколаєва Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Браги А. А. від 15 лютого 2024 року (виконавчі провадження №67231940, 65817259).

Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 20 травня 2024 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні його заяви про перегляд заочного рішення.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволені позову.

Обґрунтовуючи свою апеляційну скаргу, відповідач зазначав, що він не завдавав позивачу майнової шкоди, оскільки залиття приміщення відбулося не з його вини, а позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів, які б встановлювали, що його дії були неправомірними, між діями та шкодою був безпосередній причинний зв`язок.

Крім того, надані суду акти про фіксування факту залиття нежитлового приміщення складені без належного обстеження його квартири, не встановлено достеменно факту причини такого залиття, неправомірності його дій, а також акти складені за його відсутності, оскільки його не було повідомлено належним чином про дату та час необхідності обстеження його квартири та його участі при складанні актів. З актами його не ознайомлювали, в тому числі, акти не містять всіх необхідних реквізитів, встановлених законодавством України для такого роду документа.

Також відповідач вказував на те, що відсутній висновок будівельно технічної експертизи, яким би було підтверджено причинно-наслідковий зв`язок між шкодою, завданою позивачу та діями відповідача, а також розрахунок на підтвердження заподіяної шкоди позивачу.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Згідно з договором оренди приміщення від 01 березня 2020 року ОСОБА_2 є орендарем нежитлового приміщення площею 35,4 кв. м, яке розташоване по АДРЕСА_1 (фактична адреса: АДРЕСА_2 ). Строк договору оренди до 01 березня 2021 року з правом його продовження.

Відповідно до п.2.1.2, 5.2.2, 5.2.5 договору майно, що передається в оренду, перебуває в стані, придатному для використання відповідно до мети оренди, зазначеної в п.1.4 цього договору (мета облаштування робочих місць). Цільове призначення офісне приміщення. Орендар зобов`язаний усувати наслідки аварій та іншого пошкодження приміщення, які виникли під час його оренди.

ОСОБА_1 з 16 листопада 2018 року є власником квартири АДРЕСА_3 загальною площею 36,6 кв. м, що розташована над нежитловим приміщенням, яке орендує ОСОБА_2 .

Згідно з довідкою ОСББ «Шосейна, 15» від 09.09.2020 ОСОБА_1 проживав у вказаній квартирі.

Протягом квітня листопада 2020 року з вини відповідача неодноразово відбувалося залиття водою нежитлового приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_2 , що орендував позивач.

Так, відповідно до акту від 20.04.2020 фіксування факту залиття нежитлового приміщення, 20 квітня 2020 року відбулося залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 . Залиття супроводжувалося протокою великої кількості води в різних місцях стелі приміщення та було розповсюджене на три кімнати загальною площею 35 квадратних метрів. Була створена загроза потрапляння води на електричний щит, що викликало небезпеку для життя людей. За фактом залиття була викликана аварійна бригада ЖКП «Бриз» і наряд патрульної поліції за номером 102. Доступ до квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться вище залитого приміщення, власником квартири наданий не був. Послідовно було оглянуто сантехнічне обладнання в квартирах АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , що знаходяться вище залитого приміщення на другому і третьому поверхах. Протікань і надмірного зволоження в цих квартирах не виявлено. Залиття було призупинено перекриттям труби загальної подачі води для жителів під`їзду. Звернення до власника квартири АДРЕСА_4 з приводу надання доступу до аварійної труби результатів не дали. Встановлено, що в результаті залиття виникли замокання існуючої обшивки стін та стелі, замокання та забруднення шпалер, замокання дверних блоків в трьох кімнатах приміщення, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах, вийшло з ладу електричне обладнання: два електричні автоматичні вимикачі 25А, реле контролю зовнішньої напруги V-Protetor 40А, стельові світильники LED 2 шт., контролер сигналізації SATEL SN без номеру, сервер відеоспостереження на базі процесора Intel, мережевий маршрутизатор D-Link DIR-300 SN P1TF, мережевий комутатор 5-портовий D-Link DES1005A SN PW222В7027020, ноутбук Hewlett Packard Pavilion DV7 SN CNF0406FBD.

Згідно з актом від 11.06.2020 фіксування факту залиття нежитлового приміщення, 11 червня 2020 року відбулося залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 . Залиття супроводжувалося протокою великої кількості води в різних місцях стелі приміщення та було розповсюджене на три кімнати загальною площею 35 квадратних метрів. За фактом залиття був викликаний наряд патрульної поліції за номером 102. Доступ до квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться вище залитого приміщення, власником квартири наданий не був. Послідовно було оглянуто сантехнічне обладнання в квартирах АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , що знаходяться вище залитого приміщення на другому і третьому поверхах. Протікань і надмірного зволоження в цих квартирах не виявлено. Залиття було призупинено перекриттям труби загальної подачі води для жителів під`їзду. Звернення до власника квартири АДРЕСА_4 з приводу надання доступу до аварійної труби результатів не дали. Встановлено, що в результаті залиття виникли замокання існуючої обшивки стін та стелі, замокання та забруднення шпалер, замокання дверних блоків в трьох кімнатах приміщення, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах.

Відповідно до акту від 18.06.2020 фіксування факту залиття нежитлового приміщення, 18 червня 2020 року відбулося залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 . Залиття супроводжувалося протокою води в різних місцях стелі приміщення та було розповсюджене на одну кімнату загальною площею 9 квадратних метрів. Доступ до квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться вище залитого приміщення, власником квартири наданий не був. Залиття було призупинено перекриттям труби загальної подачі води для жителів під`їзду. Звернення до власника квартири АДРЕСА_4 з приводу надання доступу до аварійної труби результатів не дали. Встановлено, що в результаті залиття виникли замокання існуючої обшивки стін та стелі, замокання та забруднення шпалер, замокання дверних блоків в одній кімнаті приміщення, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах.

Аналогічна інформація зафіксована в актах фіксування факту залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) від 13 липня 2020 року, 16 липня 2020 року, 20 липня 2020 року, 02 серпня 2020 року, 07 серпня 2020 року (залиття в ніч з 6 на 7 серпня 2020 року), 14 серпня 2020 року, 18 серпня 2020 року (залиття в ніч з 17 на 18 серпня 2020 року), 03 вересня 2020 року.

Згідно з актом від 21.07.2020 фіксування факту залиття нежитлового приміщення, 21 липня 2020 року відбулося залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 . Залиття супроводжувалося протокою великої кількості води в різних місцях стелі приміщення та було розповсюджене на три кімнати загальною площею 35 квадратних метрів. За фактом залиття була викликана аварійна бригада ЖКП «Бриз». Доступ до квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться вище залитого приміщення, власником квартири наданий не був. Послідовно було оглянуто сантехнічне обладнання в квартирах АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , що знаходяться вище залитого приміщення на другому і третьому поверхах. Протікань і надмірного зволоження в цих квартирах не виявлено. Залиття було призупинено перекриттям труби загальної подачі води для жителів під`їзду. За результатом звернення до власника квартири АДРЕСА_4 була досягнута домовленість про доступ до сантехнічного обладнання в його помешканні наступного дня 22 липня 2020 року. Встановлено, що в результаті залиття виникли замокання існуючої обшивки стін та стелі, замокання та забруднення шпалер.

Відповідно до акту від 27.07.2020 фіксування факту залиття нежитлового приміщення, 27 липня 2020 року відбулося залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 . Залиття супроводжувалося протокою води в різних місцях стелі приміщення та було розповсюджене на дві кімнати та санвузол загальною площею 17 квадратних метрів. Доступ до квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться вище залитого приміщення, власником квартири наданий не був. Залиття було призупинено перекриттям труби загальної подачі води для жителів під`їзду. Звернення до власника квартири АДРЕСА_4 з приводу надання доступу до аварійної труби результатів не дали. Встановлено, що в результаті залиття виникли замокання існуючої обшивки стін та стелі, замокання та забруднення шпалер, замокання дверних блоків в двох кімнатах приміщення та санвузлі, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах.

Аналогічна інформація зафіксована в актах фіксування факту залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) від 04 серпня 2020 року, 06 серпня 2020 року (залиття в ніч з 5 на 6 серпня 2020 року), 02 вересня 2020 року, 04 вересня 2020 року (залиття в ніч з 3 на 4 вересня 2020 року).

Згідно з актом від 22.08.2020 фіксування факту залиття нежитлового приміщення, 22 серпня 2020 року відбулося залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 . Залиття супроводжувалося протокою великої кількості води в різних місцях стелі приміщення та було розповсюджене на три кімнати загальною площею 35 квадратних метрів. За фактом залиття був викликаний наряд патрульної поліції за номером 102. Доступ до квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться вище залитого приміщення, власником квартири наданий не був. Послідовно було оглянуто сантехнічне обладнання в квартирах АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , що знаходяться вище залитого приміщення на другому і третьому поверхах. Протікань і надмірного зволоження в цих квартирах не виявлено. Залиття було призупинено перекриттям труби загальної подачі води для жителів під`їзду. Звернення до власника квартири АДРЕСА_4 з приводу надання доступу до аварійної труби результатів не дали. Встановлено, що в результаті залиття виникли замокання існуючої обшивки стін та стелі, замокання та забруднення шпалер, замокання дверних блоків в трьох кімнатах приміщення квартири АДРЕСА_10 , здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах, вийшли з ладу сервер відеоспостереження, монітор серверу відеоспостереження ViewSonic VE510S SNPUC054367574, кавомашина FRANKE EVOLUTION SN6287, ноутбук Samsung R540 ZR0193EZ800084Y, ноутбук Samsung R538 SN ZY8693AB100490P.

Згідно з актом від 16.11.2020 фіксування факту залиття нежитлового приміщення, 16 листопада 2020 року відбулося залиття нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_4 . Залиття супроводжувалося протокою великої кількості води в різних місцях стелі приміщення та було розповсюджене на дві кімнати загальною площею 17 квадратних метрів. За фактом залиття був викликаний наряд патрульної поліції за номером 102. Доступ до квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться вище затопленого приміщення, власником квартири наданий не був. Залиття було призупинено перекриттям труби загальної подачі води для мешканців під`їзду. Звернення до власника квартири АДРЕСА_4 з приводу надання доступу до аварійної труби результатів не дали. Встановлено, що в результаті залиття виникли замокання існуючої обшивки стін та стелі, замокання та забруднення шпалер, замокання дверних блоків в трьох кімнатах, здуття меблевих плит в меблевій шафі та двох столах, замокання двох розподільчих коробок електричної мережі, а також вийшов з ладу багатофункціональний пристрій Xerox Workcenetre PRO 232 SN URV.

Факти залиття також зафіксовані на відеозаписах, долучених до матеріалів справи.

Відповідно до акту огляду стану сантехнічного обладнання у квартирах, сусідніх з залитою від 20 квітня 2020 року, під час аварійної ситуації, пов`язаної із залиттям приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (фактична адреса кв. АДРЕСА_10 ) було проведено огляд сантехнічного обладнання в квартирах АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 . В результаті огляду труб подачі води і труб відведення каналізації, а також іншого сантехнічного обладнання протікань та надмірного зволоження не виявлено. Залиття не може бути викликане несправністю сантехнічного обладнання у вказаних квартирах.

Аналогічна інформація зафіксована в актах огляду стану сантехнічного обладнання у квартирах, сусідніх з залитою, від 11 червня 2020 року, 21 липня 2020 року, 22 серпня 2020 року.

Згідно з актом не допуску у приміщення для усунення неполадок санітарно-технічного обладнання від 22 липня 2020 року, під час аварійної ситуації, пов`язаної із залиттям приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (фактична адреса кв. АДРЕСА_10 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_11 ОСОБА_1 доступ до санітарно-технічного обладнання для усунення неполадок не надав. Доступ не було надано, незважаючи на попередню домовленість та попередження про аварію і важливість цього доступу для її усунення.

Відповідно до акту не допуску у приміщення для усунення неполадок санітарно-технічного обладнання від 07 серпня 2020 року, під час аварійної ситуації, пов`язаної із залиттям приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (фактична адреса кв. АДРЕСА_10 ) з вище розташованої квартири АДРЕСА_11 ОСОБА_1 доступ до санітарно-технічного обладнання для усунення неполадок не надав. Доступ не було надано незважаючи на припис, який був завчасно відправлений рекомендованим листом на його адресу.

Згідно з актом огляду сантехнічного обладнання в квартирі АДРЕСА_3 , 09 вересня 2020 року було проведено огляд сантехнічного обладнання. Огляд проводився з метою виявлення причини затоплення нежитлового приміщення адресою: АДРЕСА_1 (фактична адреса кв. АДРЕСА_10 ), що знаходиться поверхом нижче. В результаті огляду встановлено, що у приміщенні ванної кімнати і комори дуже великий рівень вологості. На плінтусі ванної кімнати і під ванною виявлено скупчення води. Стіна комори намочена до рівня 0,8-1 метра від вологи. ОСОБА_1 було доведено до відома, що його дії є причиною 18-разового затоплення квартири АДРЕСА_10 і, що усі спроби отримати доступ до аварійної труби в його квартирі в момент аварії були безрезультатними з його вини. Від підписання вказаного акту власник квартири ОСОБА_1 відмовився, про що було складено акт від 09 вересня 2020 року.

З листів Заводського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Миколаївській області та протоколу прийняття заяви від 16.11.2020 випливає, що позивач неодноразово у 2020 році звертався до поліції з приводу затоплення орендованого ним приміщення мешканцем квартири АДРЕСА_3 . За результатами розгляду його звернень підстав для внесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за ст.194 КК України встановлено не було, йому було рекомендовано звернутися до суду з цивільним позовом.

Відповідно до довідки від 09 вересня 2020 року, складеної головою правління ОСББ «Шосейна, 15» ОСОБА_3 , власник квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 за період з травня 2019 року по березень 2020 року мав неодноразові конфлікти з мешканкою квартири АДРЕСА_8 , що знаходиться поверхом вище. При цих конфліктах ОСОБА_1 наносив матеріальну шкоду своїй сусідці у вигляді побиття вікон лоджії та оселі та неодноразово заливав помиями прилеглий до квартири АДРЕСА_8 міжповерховий майданчик. Також був зафіксований факт псування замків та підпалу вхідної двері квартири АДРЕСА_8 . За цими фактами неодноразово викликалися наряди поліції за телефоном 102 та був сповіщений дільничний інспектор. Після продажу квартири АДРЕСА_8 та виселення з неї її колишньої власниці у квітні 2020 р. ОСОБА_1 почав конфліктувати з орендарем нежитлового приміщення АДРЕСА_12 , що знаходиться нижче його квартири, ОСОБА_2 . Конфлікт полягав у систематичному залитті нежитлового приміщення з квартири АДРЕСА_4 під виглядом аварій систем водопостачання. Залиття продовжувалося з квітня по вересень 2020 року і відбувалося як вдень, так і вночі. Для визначення причин залиття та задля зменшення майнової шкоди приймалися заходи по відключенню квартир під`їзду, в якому знаходиться ця квартира, від водопостачання, що викликало невдоволення мешканців. При кожному великому залитті створювалися комісії, які робили огляд сантехнічного обладнання в квартирах, що знаходяться на другому та третьому поверхах над залитою квартирою, щоб виключити можливості протікання в цих місцях. Комісії встановили, що сантехнічне обладнання в цих квартирах справне та витоків немає. Витоків в міжповерхових просторах також не було. За результатами цих оглядів складені акти. Жодного разу за цей період в момент залиття власник кв. АДРЕСА_4 доступу до труб водопостачання та водовідведення та сантехнічного обладнання в своїй квартирі не надав, не зважаючи на неодноразові звернення та письмовий припис. Доступ був наданий тричі при вісімнадцяти випадках залиття, але в час коли після залиття проходив час, за який підлога в квартирі висихала і зробити висновки про причину залиття було важко. Двічі при цих оглядах комісія, серед якої був слюсар з ремонту сантехнічного обладнання, вказувала ОСОБА_1 на те, що рівень вологості в приміщенні його санвузла та комори дуже значний, а під ванною зафіксоване значне скупчення води. По факту огляду був складений акт. Приймаючи до уваги всі вищевикладені факти правління ОСББ прийшло до думки, що ОСОБА_1 навмисно заливає нежитлове приміщення АДРЕСА_12 , що знаходиться під його квартирою. Його дії носять цинічний антисоціальний характер, формують негативну атмосферу серед мешканців будинку.

Згідно з дефектним актом від 01 липня 2020 року в результаті неодноразових затоплень водою приміщення за адресою АДРЕСА_2 , які сталися з вини власника квартири АДРЕСА_4 (поверхом вище) були виявлені такі пошкодження: замокання існуючої обшивки стін та стелі із пластикової вагонки на площі 17,16 кв.м, замокання внутрішніх поверхонь стель на площі 15,84 кв. м, замокання внутрішніх поверхонь стін на площі 18,03 кв. м, замокання та забруднення шпалер на площі 8,68 кв. м, грибкове глибоке ураження поверхні стель та стін приміщення на площі 33,87 кв. м, замокання та грибкове ураження дверних блоків на площі 5,04 кв. м, перегорання світильників в результаті замокання у кількості 2 шт, замокання та поломка коробки розподільчої у кількості 1 шт, замокання та поломка автоматичних вимикачів на 25А у кількості 3 шт, замокання та поломка реле напруги V-protector на 40А у кількості 1 шт.

З актів №33/07 і №15/08 приймання виконаних будівельних робіт випливає, що витрати на ремонтно-будівельні роботи та роботи по відновленню сантехнічного обладнання у кв. АДРЕСА_12 склали: у липні 2020 року 26 086 грн, у серпні 5852 грн.

Згідно з актом оцінки причин виходу з ладу і вартості обладнання від 25 серпня 2020 року, складеним ТОВ «Ортос-юг», ОСОБА_2 звернувся до товариства з приводу ремонту комп`ютерного обладнання: ноутбуку Samsung R538 SN ZY8693AB100490P, ноутбуку Hewlett Packard Pavilion DV7 SN CNF0406FBD, серверу відеоспостереження на базі процесора Intel SN без номера, контролера охоронної сигналізації SATEL SN без номера, роутера-маршрутизатора D-Link DIR-300 SN P1TF, мережевого комутатора D-Link DES1005A SN PW222B7027020. При перевірці було встановлено, що обладнання вийшло з ладу у зв`язку з потраплянням всередину великої кількості рідини, що спричинило замикання ланцюгів живлення та передачі на компоненти цього обладнання напруги, яка їм непритаманна. Вказане обладнання відновленню не підлягає. Оціночна вартість нового обладнання аналогічної конфігурації на момент звернення складає: ноутбук Hewlett Packard Pavilion DV7 SN CNF0406FBD 35000 грн, ноутбук Samsung R538 SN ZY8693AB100490P 16 900 грн, сервер відеоспостереження на базі процесора Intel 10 800 грн, контролер охоронної сигналізації SATEL 3400 грн, роутер-маршрутизатор D-Link DIR-300 440 грн, мережевий комутатор D-Link DES1005A SN PW222B7027020 180 грн, всього 66 720 грн.

З акту надання послуг №248 від 11 вересня 2020 року вбачається, що для відновлення роботи ноутбука Samsung R540 SN ZR0193EZ800084Y позивачем витрачено 5290 грн.

На ремонт і відновлення роботи кавомашини FRANKE EVOLUTION SN 6287 позивачем витрачено 14 745 грн, що підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт №15 за серпень 2020 року. Причиною ремонту вказано замикання, викликане затопленням.

Згідно з дефектним актом від 14 вересня 2020 року в результаті неодноразових затоплень водою приміщення за адресою АДРЕСА_2 , які сталися з вини власника квартири АДРЕСА_4 (поверхом вище) були виявлені такі пошкодження: замокання існуючої обшивки стін та стелі із пластикової вагонки на площі 17,16 кв.м, замокання внутрішніх поверхонь стель на площі 15,84 кв. м, замокання внутрішніх поверхонь стін на площі 18,03 кв. м, замокання та забруднення шпалер на площі 10,21 кв. м, грибкове глибоке ураження поверхні стель та стін приміщення на площі 35,87 кв. м, замокання та грибкове ураження дверних блоків на площі 5,04 кв. м, перегорання світильників в результаті замокання у кількості 2 шт, замокання та поломка коробки розподільчої у кількості 1 шт, замокання та поломка розподільчої коробки у кількості 1 шт., замокання та поломка автоматичних вимикачів на 25А у кількості 3 шт, замокання та поломка реле напруги V-protector на 40А у кількості 1 шт.

Вартість ремонтних робіт згідно з актом станом на 22 жовтня 2020 р. склала 26 812,80 грн.

Відповідно до технічного висновку про працездатність лазерного багатофункціонального пристрою Xerox Workcenetre PRO 232 SN URV від 19.11.2020, складеному офіційним сервісним центром Xerox в м. Миколаїв ПМВКП «АДМ», виведення його з ладу сталося через потрапляння всередину великої кількості рідини внаслідок залиття. Загальна вартість відновлення цього пристрою становить 123 940 грн.

Позиція апеляційного суду та нормативно-правове обґрунтування

Відповідно до вимог статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з статтею 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України).

Відповідно до статті 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України.

Пунктами 2, 3, 7 частини 2 статті 7 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» покладено на споживача обов`язки щодо своєчасно вжиття заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; забезпечення цілісності обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручання в їхню роботу; допущення у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником.

Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього.

Законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України).

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року №927/11207 (далі Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Відповідно до статей 76, 77, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи. Обов`язок доказування покладається на сторони. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.

За правилами статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Ухвалюючи рішення про повне задоволення позову ОСОБА_2 , суд першої інстанції виходив із доведеності вини ОСОБА_1 у залитті нежитлового приміщення, яке орендує позивач, що є підставою для покладення на нього відповідальності за завдану майнову шкоду на загальну суму 269 445 грн, яка доведена дослідженими доказами.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду, оскільки він відповідає обставинам справи та вимогам законодавства.

Досліджені судом докази свідчать, що саме з вини відповідача відбувалося неодноразове залиття орендованого позивачем приміщення по АДРЕСА_1 . Це знайшло своє підтвердження у актах про залиття та встановлення причин цього. Сума збитків позивача, які були спричинені йому залиттям приміщення, доведена дефектними актами про ремонтні роботи, висновками про причини непрацездатності техніки та оцінкою вартості ремонту та покупки цієї техніки.

Доводи апеляційної скарги відповідача про те, що вказані акти не є належними та допустимими доказами у справі, оскільки складені без належного обстеження його квартири та за його відсутності, оскільки він не повідомлявся про обстеження квартири та складення актів, не встановлено достеменно факту причини такого залиття, неправомірності його дій, з актами його не ознайомлювали, колегія суддів вважає безпідставними.

Зміст актів про залиття квартири та причини цього свідчить, що вони містять усю інформацію, яка є необхідною при їх складенні відповідно до вимог Правил.

Відповідач був обізнаний про те, що приміщення позивача зазнало неодноразових затоплень через стелю позивача (підлогу відповідача). Жодних дій, спрямованих на запобігання можливих протікань не здійснив, про що свідчать неодноразові факти затоплення.

Кожна особа вільна обирати модель поведінки, але повинна додержуватися моральних засад суспільства.

Відповідач не надав доказів того, що він очікував представників ОСББ «Шосейна, 15» для складення актів та обстеження його квартири, а вони не з`явилися. Натомість позивач надав докази того, що відповідач не допускав комісію до його квартири у більшості випадків затоплення. ОСОБА_1 допустив комісію для обстеження 09 вересня 2020 року. Комісією було встановлено наявність вини відповідача у затопленні. Після вказаної дати затоплення знову відбулося у листопаді 2020 року, що доводить той факт, що відповідач не вжив жодних заходів для запобігання затоплення приміщення, розташованого під його квартирою. Акти обстеження інших квартир, розташованих над затопленим приміщенням, свідчать про відсутність в них протікання.

Будь-яких доказів на спростування зазначених у актах відомостей про події залиття, причини та обсяги пошкоджень відповідач не надав. З огляду на викладене його доводи про неналежність і недопустимість вказаних актів та непідтвердження ними його вини у залитті належної позивачу нежитлового приміщення є помилковими.

Також є помилковим посилання відповідача на те, що позовні вимоги ОСОБА_2 повинні бути доведені саме висновком експерта.

Згідно з вимогами статей 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналіз вказаних норм законодавства свідчить, що позивач може доводити свої вимоги різними засобами доказування.

Позивач у справі, яка переглядається, довів свої вимоги доказами, які вказані вище. Відповідач, який знав про факт залиття приміщення позивача, мав можливість на спростування своєї вини у цьому, звернувшись до експерта для проведення експертизи. Однак цього не зробив.

Спростування вини у спричиненні шкоди, у тому числі за допомогою висновку експерта, покладено на відповідача, а не позивача.

За таких обставин, встановивши, що позивач довів розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між дією та шкодою, що призвело до залиття нежитлового приміщення, яке орендує позивач, врахувавши акти про залиття нежитлового приміщення, акти огляду сантехнічного обладнання в квартирі, належній відповідачу, акти огляду стану сантехнічного обладнання у квартирах, розташованих над квартирою відповідача, документи, які свідчать про вартість виконаних ремонтних робіт, пов`язаних із відновленням пошкодженого приміщення, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Що стосується посилань відповідача на те, що судом першої інстанції були порушені норми процесуального права, а саме його не було повідомлено належним чином про дату, час і місце засідання суду, то колегія суддів вважає їх безпідставними, з огляду на таке.

Згідно з нормами статей 128, 187 ЦПК України, в редакції на час вчинення процесуальної дії, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача. У разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру. Якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Матеріали справи свідчать, що судом першої інстанції здійснювалися дії, необхідні в силу вищевказаних вимог законодавства, для встановлення зареєстрованого місця проживання відповідача.

Отримана судом інформація не дала можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) ОСОБА_1 , а тому суд правомірно вирішив питання про відкриття провадження у справі і подальший виклик відповідача у справі через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Оскаржуване рішення було ухвалене судом першої інстанції 23 березня 2021 року. Оголошення про виклик відповідача у судове засідання було здійснено судом 25 лютого 2021 року. Отже відповідача у належний спосіб було повідомлено про дату, час і місце розгляду справи.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (пункти 1 і 2 частини 1 статті 374 ЦПК України).

Згідно з статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги відповідача та скасування рішення суду, яке є законним та обґрунтованим.

Керуючись статтями 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а заочне рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 23 березня 2021 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий О. В. Локтіонова

Судді Н. В. Самчишина

О. О. Ямкова

Повний текст постанови складено 03 липня 2024 року.