Провадження № 2-в/235/7/24
Справа № 235/4708/19

У Х В А Л А

01 липня 2024 року Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

у складі: головуючого судді Величко О.В.

при секретарі Москаленко О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні ухвалу Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 03.06.2024 про відновлення втраченого судового провадження у справі №235/4708/19 Красноармійського міськрайонного суду за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 03.06.2024 року ініційований розгляд справи про відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі №235/4708/19 Красноармійського міськрайонного суду за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Питання про відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі №235/4708/19 Красноармійського міськрайонного суду Донецької області ініційовано судом у зв`язку із поданням приватним виконавцем Григорчуком П.В. заяви про видачу дублікату виконавчого листа №235/4708/19 та поновлення строків для їх пред`явлення на примусове виконання.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду справи повідомлені належним чином, причину неявки суду не повідомили.

Дослідивши зібрані у справі матеріали, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 490 ЦПК України заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 494 ЦПК України на підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого судового провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити; в ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається, на підставі яких конкретно даних, поданих до суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувалися судом і які процесуальні дії вчинялися з втраченого провадження.

Втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду (ст.489 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.493 ЦПК України при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: 1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); 2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; 3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; 4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; 5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; 6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; 7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел.

В матеріалах справи наявна копія рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області у цивільній справі №235/4708/19, надана канцелярією Красноармійського міськрайонного суду Донецької області, відповідно до якого було стягнуто з ОСОБА_1 ) на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором.

Згідно довідки канцелярії Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 22.05.2024 року, матеріали цивільної справи №235/4708/19 Красноармійського міськрайонного суду Донецької області за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, відповідно до Наказу ДСА України від 13.11.2023 №524 було евакуйовано поза межі Донецької області

Відповідним доказом підтверджено відсутність справи №235/4708/19 в провадженні Красноармійського міськрайонного суду Донецької області станом на 01.07.2024р.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що наявні у справі про відновлення втраченого провадження копії документів, на думку суду, є належними та достатніми для відновлення втраченого провадження, відповідне судове провадження підлягає відновленню в частині рішення суду.

Керуючись ст.ст.493, 494 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відновити втрачене судове провадження у цивільній справі Красноармійського міськрайонного суду Донецької області №235/4708/19 АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в частині рішення суду від 03.09.2019 року та викласти в такій редакції:

«Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

03 вересня 2019 року Красно армійський міськрайонний суд Донецької області у складі

головуючої - судді Величко О.В.,

при секретарі Григор`євої С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Покровськ цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач Акціонерне Товариство Комерційний Банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обгрунтування своїх позовних вимог вказав, що відповідно до укладеного договору б/н від 17.01.2012 року ОСОБА_1 отримала кредит у розмірі 1500грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач при укладанні договору дав свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. Внаслідок порушення умов договору станом на 31.05.2019 року у відповідача перед позивачем виникла заборгованість у розмірі 107818,64грн., яка складається з :

заборгованості за кредитом- 1364,99грн.;

заборгованість по відсоткам за користування кредитом 96743,24 грн.;

заборгованість за комісією-4100,00грн.

штраф (фіксована частина)- 500 грн., штраф (процентна складова)- 5110,41 грн.

Позивач просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 107818,64грн. за кредитним договором б/н від 17.01.2012 року та понесений судовий збір.

В судове засідання представник позивача не з`явився, згідно наданої заяви просив справу слухати без участі представника (а.с.3).

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про день і час слухання справи повідомлялася належним чином, причини своєї неявки суду не повідомила. (а.с.45-46,49 ).

Суд на підставі ст. 280 ЦПК України виносить заочне рішення по справі, оскільки проти цього не заперечує позивач, а належним чином повідомлений про день і час слухання справи відповідач не з`явився до суду, не повідомив причини своєї неявки в судове засідання, не надав відзив на позовну заяву.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 81 ЦПК України кожна із сторін зобов`язанна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін виникає спір.

Судом встановлено, що відповідно до укладеного договору б/н від 17.01.2012 року ОСОБА_1 отримала кредит у розмірі 1500грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач при укладанні договору дав свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку (а.с.9-34)

Станом на 31.05.2019 року у відповідача перед позивачем виникла заборгованість у розмірі 107818,64грн., яка складається з :

заборгованості за кредитом- 1364,99грн.;

заборгованість по відсоткам за користування кредитом 96743,24 грн.;

заборгованість за комісією-4100,00грн.

штраф (фіксована частина)- 500 грн., штраф (процентна складова)- 5110,41 грн.(а.с.6-8)

Згідно зі статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обовязковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.

Згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Пунктом 1 статті 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін), то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до положень частини 1 статті 1054 Цивільного кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно до частини 2 статті 1050 Цивільного кодексу України України, якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього кодексу.

Відповідно до ст. 536 ЦК України передбачено, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами.

Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

14 жовтня 2014 року набрав чинності Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», в ст.2 якого зазначено, що на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, до проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція.

Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України №6-2879 цс/16 при обчисленні розміру стягуваної заборгованості за кредитними договорами з громадян України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, суди повинні враховувати вимоги статті 2 Закону України від 02 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції». Вказаний закон зазначає, що забороняється нарахування пені і штрафних санкцій.

Як встановлено в судовому засіданні відповідач зареєстрована в Донецькій області м.Покровськ (Красноармійськ) ( копія паспорта а.с.35), тобто в зоні проведення антитерористичної операції.

Отже, враховуючи вищезазначені норми права, суд вважає, що граничний період, до якого повинні розраховуватися пеня та штрафні санкції - 13.04.2014 року включно.

За таких підстав суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, зокрема в сумі 102208,23 грн., яка складається: заборгованості за кредитом- 1364,99грн.; заборгованість по відсоткам за користування кредитом 96743,24 грн.; заборгованість за комісією-4100,00грн; за виключенням штрафних санкцій-5610,41грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені судові витрати судовий збір, пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог, у розмірі 1821,03 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 525,526, 530, 549, 550, 625, 629 ЦК України, ст.ст. 12,13 , 18, 141, 229, 258-259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Акціонерного Товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІН НОМЕР_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного Товариства Комерційний Банк «ПриватБанк», , МФО 305299, на рахунок № 3111, що знаходиться за адресою: 01001, м.Київ, вул.Грушевського,1Д, заборгованість за кредитним договором від 17.01.2012 року у розмірі 102208,23 грн., судовий збір у розмірі 1821,03 грн.

В іншій частині позовних вимог- відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд- якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 04.09.2019 року.

Суддя: ».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О.В. Величко