УХВАЛА

23 грудня 2024 року м. Кропивницький

справа № 405/6200/23

провадження № 22-ц/4809/1897/24

Кропивницький апеляційний суд в складі судді Мурашка С.І. дослідивши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати за час затримки при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 до ДП «СхідГЗК»про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати за час затримки при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та моральної шкоди задоволеночастково.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в сумі 38 740,20 грн та компенсацію за невикористані ним дні відпустки в сумі 10 960,39 грн.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 11 099,68 грн.

Стягнуто ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 5 000грн.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в сумі 10 000грн.

Інші позовні вимоги залишенобез задоволення.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь держави судові витрати по справі в сумі 3 220,80 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду ДП «СхідГЗК» подало апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на подання апеляційної скарги.

Клопотання мотивовано тим, що після ухвалення оскаржуваного рішення 17 вересня 2024 року відповідачем була подана до суду першої інстанції заява про виправлення описки в рішенні.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 вересня 2024 року заяву ДП «Схід-ГЗК»про виправлення описки в рішенні суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ДП «СхідГЗК» про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати за час затримки при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та моральної шкоди задоволено.

Викладенодругий абзац резолютивної частини рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26.04.2024 у справі за позовом ОСОБА_1 до ДП «СхідГЗК»про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати за час затримки при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та моральної шкоди в такій редакції:

«Стягнути з ДП «СхідГЗК»на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в сумі 27 779,81 грн. (двадцять сім тисяч сімсот сімдесят дев'ять гривень вісімдесят одна копійка) та компенсацію за невикористані ним дні відпустки в сумі 10 960,39 грн(десять тисяч дев`ятсот шістдесят грн 39 коп)».

Постановою Кропивницького апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 вересня 2024 року скасовано та ухвалено нове рішення в справі, яким в задоволенні заяви представника ДП «СхідГЗК» про виправлення описки в абзаці другому резолютивної частини рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 квітня 2024 року по справі № 405/6200/23, відмовлено.

Повний текст вказаної постанови відповідач отримав на свою електронну адресу 09 грудня 2024 року.

Таким чином, враховуючи, що спір переглядався судами першої та апеляційної інстанції відносно виправлення описки в судовому рішенні, де відповідач довідався про правомірність рішень тільки з постанови Кропивницького апеляційного суду від 06 грудня 2024 року, ДП «СхідГЗК» вважало, що строк на апеляційне оскарження рішення підлягає поновленню.

Дослідивши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту оскаржуваного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Матеріалами справи підтверджується, що в судовому засіданні суду першої інстанції, призначеному на 26 квітня 2024 року проголошувалась тільки вступна та резолютивна частини оскаржуваного рішення (а. с. 108-109).

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 до ДП «СхідГЗК»про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати за час затримки при звільненні, грошової компенсації за невикористані дні відпустки та моральної шкоди задоволеночастково.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в сумі 38 740,20 грн та компенсацію за невикористані ним дні відпустки в сумі 10 960,39 грн.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 11 099,68 грн.

Стягнуто ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 5 000грн.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в сумі 10 000грн.

Інші позовні вимоги залишенобез задоволення.

Стягнуто з ДП «СхідГЗК» на користь держави судові витрати по справі в сумі 3 220,80 грн (112-117).

Повний текст оскаржуваного рішення складено 07 травня 2024 року.

Обґрунтовуючи причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 квітня 2024 року, відповідач посилався на те, що спір переглядався судами першої та апеляційної інстанції відносно виправлення описки в судовому рішенні, де відповідач довідався про правомірність рішень тільки з постанови Кропивницького апеляційного суду від 06 грудня 2024 року.

При цьому, згідно довідки Ленінського районного суду м. Кіровограда про доставку електронного листа оскаржуване рішення в електронному вигляді було доставлено до електронної скриньки ДП «СхідГЗК» 07 травня 2024 року (а. с. 124), а із заявою про виправлення описки відповідач звернувся 13 вересня 2024 року (а. с. 130-137).

Разом з тим, в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду відповідач не зазначає поважні причини неподання апеляційної скарги в період з 07 травня 2024 року по 13 вересня 2024 року.

Пунктом 6 частини другої статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

ДП «СхідГЗК» є відповідачем у справі, приймало участь у її розгляді і повинно добросовісно користуватися процесуальними правами.

Також слід зазначити, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу самостійно цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

Дослідивши матеріали справи, обґрунтування поданого клопотання, суд приходить до висновку, що наведені відповідачем підстави для поновлення строку не можуть бути визнані судом поважними та не підтверджуються матеріалами справи, а отже підстави для висновку про наявність поважних причин звернення ДП «СхідГЗК» з апеляційною скаргою після спливу встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду відсутні.

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, відповідач має право протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали надати до Кропивницького апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням поважних підстав для його поновлення.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, згідно якої апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Визнати наведені Державним підприємством «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» причини пропуску строку апеляційного оскарження рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 квітня 2024 року неповажними.

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 квітня 2024 року залишити без руху.

Запропонувати відповідачу протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали звернутися до Кропивницького апеляційного суду з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

Роз`яснити, що в разі, якщо заяву не буде подано у зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнанні неповажними, суд відмовить у відкритті апеляційного провадження у порядку встановленому ст. 358 ЦПК України.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду С. І. Мурашко