Справа №443/1531/24
Провадження №2/443/679/24
РІШЕННЯ

іменем України

26 грудня 2024 року Жидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Сливки С.І.,

секретаря судових засідань Кушнір М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Жидачеві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений з ОСОБА_2 , який зареєстрований 15.07.1992 року у м.Ждачів, райвіддлі ЗАГС Львівської області, актовий запис №37.

В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що перебуває з відповідачем у шлюбі, який зареєстрований 15.07.1992 року. За час перебування у шлюбі в них народилося двоє дітей, син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на даний час є повнолітніми. Зазначає, що протягом останнього року стосунки між ними зовсім розладнались, хоч вони і спільно проживають, однак не ведуть спільного господарства, взаємні почуття між ними втрачені. За таких обставин, вважає, що їхня сім`я розпалсь остаточно, а подальше збереження шлюбу неможливе та суперечить його інтресам розвиватись фізично, розумово, морально, духовно та у соціальному відношенні здоровим і нормальним шляхом в умовах свободи та гідності. Підстав для примирення не вбачає, з мотивів викладених вище. У позасудовому порядку відповідачка на розірвання шлюбу не згодна. Будь-які спори щодо спільно нажитого майна та з інших питань між ними на даний час відсутні.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 29.08.2024 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Ухвалою від 27.09.2024 провадження у справі зупинено, надавши сторонам час для примирення строком на два місяці, тобто до 27.11.2024.

Ухвалою від 02.12.2024 поновлено провадження у справі.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав заяву, згідно якої останній просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити повністю, не заперечує проти ухвалення у справі заочного рішення.

Відповідач в судовому засіданні 27.09.2024 позов заперечила, зазначивши, що між ними можливе примирення.

В судові засідання 10.12.2024 та 26.12.2024 відповідач не з`явилася, хоч про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином.

Разом з тим, суд розцінює такі дії відповідача як зловживання процесуальними правами, спрямованими на затягування розгляду справи, оскільки саме за клопотанням відповідача, провадження у справі було зупинено для надання сторонам часу для примирення строком на два місяці, проте жодних доказів, що сторони примирились суду не надано. Більше того, позивач наполягає на розірванні шлюбу, що підтверджується неодноразово поданими ним заявами.

За приписами статті 129 Конституції України одним із завдань судочинства є розумні строки розгляду справи судом, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд звертає увагу, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).)

Враховуючи вищевикладене, суд визнає причини неявки відповідача в судове засідання неповажними та розцінює такі їх дії як зловживанням процесуальним правом, спрямованим на затягування розгляду справи, а також, зважаючи на належне повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, керуючись приписами ст.223 ЦПК України, вважає, що справу можливо слухати у її відсутності, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно ч.1 ст.112 Сімейного кодексу Українисуд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч.2 ст.114 Сімейного кодексу Україниу разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судом встановлено, що 15.07.1992 між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , укладено шлюб, який зареєстровано у м.Ждачів, райвіддлі ЗАГС Львівської області, актовий запис №37, про що видано свідоцтво про шлюб Серія НОМЕР_1 від 15.07.2024 року (а.с.11).

В даному шлюбі в сторін народилося двоє дітей, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які на даний час є повнолітніми, що підвтерджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 (а.с.8-9).

Зі змісту позовної заяви вбачається, сторони спільного господарства не ведуть та шлюбні відносини між ними фактично припинені.

Вирішуючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з даним позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем.

Таким чином, зважаючи на те, що за час, наданий сторонам на примирення, останні не примирились, позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 142, 259, 263- 265, 273, 353, 354 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112 СК Українисуд

у х в а л и в:

ПозовОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 15.07.1992 року у м.Ждачів, райвіддлі ЗАГС Львівської області,між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис №37.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя С.І Сливка