Справа № 953/9677/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2024 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., розглянувши в приміщенні суду в м.Хакові позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права іпотекодержателя, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача, ОСОБА_2 , яким просить суд визнати право іпотекодержателя ОСОБА_1 на житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_1 , загальною площею 180,4 кв.м., житловою площею 106,7 кв.м., за іпотечним договором про задоволення вимог іпотеко держателя, 05.05.2008 посвідченим приватним нотаріусом ХМНО Широковою В.А. за реєстровим №1566

Звертаючись до суду ОСОБА_1 зазначив, що його позов має немайновий характер, при цьому останнім сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

При цьому додатково зазначив, що даний позов поданий, вже після розгляду судом його справи про зварення стягнення на предмет іпотеки та обумовлений не можливістю фактичного виконання рішення суду про реєстрацію за ним предмета іпотеки.

Проте позивач заявляє вимоги, саме про визнання його право іпотекодержателя.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) та у постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21.

Позов про визнання права іпотекодержателя необхідно розглядати саме як вимогу майнового характеру, оскільки, визнавши за собою таке право, іпотекодержатель набуває легітимного очікування успішної реалізації своєї можливості отримати у власність майно (нерухоме майно або грошові кошти) для задоволення своїх майнових вимог до боржника за основним зобов`язанням, забезпеченим іпотекою.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 жовтня 2023 року у справі № 906/1026/22, провадження №12-33гс23.

Такі висновки є послідовним продовженням практики, напрацьованої у Великій Палаті Верховного Суду, щодо визначення характеру позовної вимоги в іпотечних спорах.

Так, у пунктах 8.12, 8.13 постанови від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Позивач фактично просить визнати його право іпотекодержателя для набуття та реєстрації за собою права власності на іпотечне майно, внаслідок чого заявлені позивачем вимоги є вимогами майнового характеру, і у позові повинна бути зазначена його ціна, яка є дійсною вартістю предмета іпотеки та сплачений судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 23.10.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права іпотекодержателя залишено без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, шляхом зазначення у позовній заяві протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали ціни позову, виходячи з вартості предмета іпотеки, а саме житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 , визначеної в договорі про задоволення вимог іпотекодержателя №1566 від 05.05.2008.

19.11.2024 на виконання вищевказаної ухвали судді від 23.10.2024 позивачем через систему «Електронний суд» подано заяву, в якій, зокрема, зазначив, що його позов має немайновий характер.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 28.11.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права іпотекодержателя повторно залишено без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, шляхом зазначення у позовній заяві протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали ціни позову, виходячи з вартості предмета іпотеки, а саме житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 , визначеної в договорі про задоволення вимог іпотекодержателя №1566 від 05.05.2008 та сплати судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб або сплати судового збору в сумі 13928,80 грн. (15140-1211,20 сплаченого судового збору).

Вищевказана копія ухвали судді від 28.11.2024 отримана позивачем особисто 11.12.2024, що підтверджується відміткою в зворотному поштовому повідомленні. Разом з тим, у зазначені в ухвалі судді від 28.11.2024 строки позивачем недоліки позовної заяви не усунуто, жодних документів на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 28.11.2024 до суду не надано.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем недоліки зазначені в ухвалі судді від 28.11.2024 про залишення позовної заяви без руху у строк встановлений судом не усунуті, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви про визнання права іпотекодержателя ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 185, 136, 260, 294 ЦПК України,

постановив :

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права іпотекодержателя позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Бородіна Н.М.