Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/9085/24
Провадження № 2/357/3821/24
У Х В А Л А

03.07.2024 суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О.В., оглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

27.06.2024 позивач, ОСОБА_1 , звернулася до суду з даним позовом, шляхом направлення через підсистему «Електронний суд», в якому просила шлюб, зареєстрований 23.07.2020 Київським міським відділом ДРАЦС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №768, розірвати.

Відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

28.06.2024 згідно із ч. 8 ст. 187 ЦПК України, судом отримано відповідь на запит з Єдиного державного демографічного реєстру про реєстрацію місця проживання відповідача, в якій зазначено що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, позивач в позовній заяві зазначає, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини 2 статті 4-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», порядок створення, ведення та доступу до відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб визначається Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 11 Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщених осі, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 01 жовтня 2014 року №509 «Про облік внутрішньо переміщених осіб», передбачено, що органи державної влади мають право на безоплатній основі одержати інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Відповідно до пункту 5 Порядку з метою обліку внутрішньо переміщених осіб уповноважений орган веде Єдину інформаційну базу даних про внутрішньо переміщених осіб, держателем якої є Мінсоцполітики. До Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб, відповідно до вказаного пункту вноситься певна інформація, в тому числі і відомості про останнє зареєстроване місце проживання внутрішньо переміщеної особи на території, де виникли обставини, зазначені у статті 1 Закону, та її фактичне місце проживання/перебування; адреса, за якою із внутрішньо переміщеною особою може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції, та номер телефону.

Відповідно до ст. 4-1 ЗУ «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» центральний орган виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сферах соціального захисту, соціального обслуговування населення, волонтерської діяльності, з питань сім`ї та дітей, оздоровлення та відпочинку дітей, а також захисту прав депортованих за національною ознакою осіб, які повернулися в Україну, є відповідальним за забезпечення формування та ведення Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Згідно з пп.52 п. 4 Положення про Міністерство соціальної політики України, Мінсоцполітики відповідно до покладених на нього завдань забезпечує формування та ведення Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Отже, з метою визначення підсудності даної цивільної справи та забезпечення можливості участі відповідача у судовому засіданні та його належне повідомлення про розгляд цивільної справи, суд вважає за необхідне витребувати у Міністерства соціальної політики України інформацію щодо відповідача з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Керуючись ст. 187, 260, 261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Витребувати у Міністерства соціальної політики України з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб відомості відносно відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Копію ухвали для виконання надіслати до Міністерства соціальної політики України для виконання на електрону адресу: , роз`яснивши, що у разі неможливості подання доказів у строк 5 днів з дня отримання копії ухвали, особи, які не мають можливості подати докази, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Бондаренко