СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4451/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Петренко Н.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради про виділення в натурі частки нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 р. позивач звернувся до суду з позовом про виділення в натурі 39/100 частки нерухомого майна- житлвоого будинку з прибудинковими, господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , а саме частину,я ка складається із приміщень: холу (1-1), кімнати (1-2) у прибудові літ «А2», кімнати (1-3), кімнати (1-4) в житловому будинку літ. «А1», кухня (1-5), санвузол (1-6) в прибудові літ. «а4».

Представник позивача у позові зазначає, що позивач є пенсіонеркою, не працює, не є фізичною особою-підприємцем, пасивного доходу не має. У випадку вирішення судом, що данийй спір вілноситься до майнових, сплата судового збору буде для позивачки надмірним тягарем.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Приписи вказаної вище норми права передбачають право суду, з урахуванням майнового стану сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору лише за наявності викладених вище умов, тоді як законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.03.2021 у справі №912/3514/20.

Суд, не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, оскільки відсутні докази того, що позивачка має скрутне матеріальне становище та не має систематичного заробітку, а тому клопотання про звільнення або відстрочення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір » за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору визначена 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00грн.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 95, 177, 185, 285 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про виділення в натурі частки нерухомого майна - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Петренко