"03" липня 2024 р.
Справа № 642/1760/24ц
2/642/781/24
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 липня 2024 року Ленінський районний суд м. Харкова (діє на підставі п.3 розділу ХІІ прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 30.09.2016р.) у складі:
головуючого - судді Ольховського Є.Б.
при секретарі Прийма Ф.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту та визнання права власності
ВСТАНОВИВ:
Позивачка звернулась до суду з позовом в якому прохала встановити факт що вона є двоюрідною сестрою померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та визнати за нею право власності на 1/12 частину житлового будинку АДРЕСА_1 після померлого ОСОБА_2 . В обґрунтуванні позовних вимог вказала що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина 1/12 частина вказаного будинку яка належала спадкодавцеві на праві власності. Позивачка у встановлений законом термін звернулась до нотаріальної контори однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено оскільки не було надано доказів родинного зв`язку між позивачкою та померлим ОСОБА_2 . Прохає встановити факт що вона є двоюрідною сестрою померлого та визнати за нею право власності на спадкові 1/12 частину будинку з надвірними будівлями за адресою АДРЕСА_1 .
Ухвалою від 09.04.24р. провадження справі відкрито та її призначено до підготовчого судового засідання
Відповідач правом на подання відзиву не скористався.
Ухвалою від 08.05.24р. витребувано копію спадкової справи.
Ухвалою від 12.06.24р. підготовче провадження закрите та справу призначено до розгляду по суті.
В судове засідання позивачка та її представник з`явились. Позовні вимоги підтримали посилаючись на підстави вказані в позовній заяві. Прохали залишити судові витрати за позивачкою
Представник ХМР до судового засідання не з`явився. Про час розгляду справи був повідомлений належним чином. Зі згоди позивача та її представника суд вважає за можливе ухвалення заочного рішення в справі на підставі наявних в ній доказів. Вислухавши представника позивача, допитавши свідків суд встановив що позов є обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню за наступним:
ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 році та його батьками були ОСОБА_3 та ОСОБА_4 що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер у віці 71 рік про що було видано свідоцтво про смерть НОМЕР_2 , актова запис 1183.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина 1/12 частина житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою АДРЕСА_1 що належала спадкодавцеві на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого державним нотаріусом 2 Держнотконтори м. Харкова 02.12.2001 році № 2-2038.
12.07.2023 року ОСОБА_1 подала в Першу Харківську міську нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 . однак постановою від 24.10.2023 року державним нотаріусом у видачі свідоцтво про право на спадщину було відмовлено оскільки в Державному нотаріальному архіві відсутні відомості про народження ОСОБА_3 а отже не можливо встановити спорідненість батька спадкодавця як рідного дядька позивачки.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не мешкав постійно зі спадкодавцем, повинен надати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Згідно ст. 1272 ЦК України - Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» - якщо той зі спадкоємців, хто має право на обов`язкову частку та не проживав зі спадкодавцем на день його смерті, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Мати позивачки ОСОБА_6 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 році та її батьками були ОСОБА_7 та ОСОБА_8 що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_3 .
20.06.1954 р. ОСОБА_9 одружилась зі ОСОБА_10 та взяла прізвище ОСОБА_11 що підтверджується копією свідоцтва про шлюб НОМЕР_4 .
ОСОБА_12 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 та її батьком був ОСОБА_10 та ОСОБА_13 згідно до свідоцтва про народження НОМЕР_5 .
22.09.1979 році ОСОБА_12 уклала шлюб з ОСОБА_14 та взяла прізвище ОСОБА_15 , актовий запис 2735.
Позивачці ОСОБА_1 належить на праві власності 9/12 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою АДРЕСА_1 що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 17.11.1995 року та договором купівлі-продажу від 15.02.1914 року.
В судовому засіданні свідки ОСОБА_16 та ОСОБА_17 засвідчили, що знають позивачку та померлого дуже тривалий час. Вони постійно мешкали в будинку АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 оскільки батько спадкодавця був рідним дядьком ОСОБА_1 . Позивачка офіційно була опікуном ОСОБА_2 який страждав на сліпоту та мав психічні розлади. ОСОБА_2 був самотньою людиною та інших родичів не мав.
Суд вважає достовірними пояснення допитаних свідків оскільки вони є послідовними, не містять протиріч, узгоджуються з іншими об`єктивними даними та матеріалами справи.
Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.
Згідно до відповіді державного нотаріального архіву що міститься в матеріалах спадкової справи, вбачається що виконати запит Першої державної нотаріальної контори щодо пошуку відомостей про народження ОСОБА_3 наразі є неможливим за пошкодження будівель архіву внаслідок збройної агресії російської федерації а не внаслідок відсутності таких відомостей як вказав державний нотаріус у постанові про відмову в видачі свідоцтва про спадщину від 24.10.2023р.
Рішенням Ленінського р/с м. Харкова від 02.11.2012р. про визнання недієздатним та встановлення опіки встановлено що ОСОБА_1 доцільно призначити опікуном над недієздатним братом ОСОБА_2 .

Показами свідків та наявними матеріалами підтверджується факт ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З копії спадкової справи встановлено що після смерті ОСОБА_2 заяв від спадкоємців про прийняття спадщини, видачу свідоцтва про спадщину, відмову від спадщини не надходило, окрім заяви позивачки яку було подано у 6 місячний строк.

Відповідно ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом чи за законом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення.

Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню.

Судові витрати залишаються за ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-81,89, 133, 141, 265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1258, 1269, 1272,1296 ЦК України -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Встановити факт - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 є двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та на час смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 ( ін. НОМЕР_6 ) право власності на 1/12 частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії повного рішення суду.

Суддя Є.Б. Ольховський