КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 липня 2024 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/13272/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Євграфової Є. П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної казначейської служби України

на рішення Печерського районного суду міста Києва

від 06 травня 2024 року

у цивільній справі № 757/9395/24-ц Печерського районного суду міста Києва

за позовом ОСОБА_1

до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України

про стягнення трьох відсотків річних, інфляційних втрат та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 06 травня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, Державна казначейська служба України 11 червня 2024 року безпосередньо до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд» подала апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання про звільнення Державної казначейської служби України від сплати судового збору або відстрочення сплату судового збору до закінчення дії правового режиму воєнного стану в Україні.

В обґрунтування заяви зазначає, що казначейство утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з обмеженим обсягом фінансування та затвердженим кошторисом.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими документами до неї, а також клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає за таких підстав.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені представником Державної казначейської служби України обставини не є передбаченою законом підставою для звільнення чи відстрочення сплати судового збору юридичній особі.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Отже клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Розмір судового збору при поданні позову до суду першої інстанції становив 1256,75 грн (1% від ціни позову). Позовні вимоги судом задоволено частково, у розмірі 25 672 грн.

Апеляційну скаргу представник відповідача ДКСУ - Тимофєєва Т.М. подала в електронній формі через підсистему «Електронний суд», у зв`язку з чим ставка судового збору обчислюється із застосуванням коефіцієнта 0,8.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду в частині задоволених позовних вимог підлягає сплаті судовий збір в розмірі 308, 10 грн.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, апелянт не надав доказів сплати судового збору.

З огляду на викладене, за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі необхідно сплатити судовий збір у сумі 308 грн 10 коп. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 року по справі № 910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити Державній казначейській службі України у задоволенні клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Печерського районного суду міста Києва від 06 травня 2024 року залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: https://www.kas.gov.ua/CourtPortal.WebSite/Home/PoshukSprav

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. П. Євграфова