КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 2-ві/824/50/2024
У Х В А Л А

03 липня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Голуб С.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 травня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дарницький відділ держаної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ),

в с т а н о в и в:

29 травня 2024 року безпосередньо до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 02 травня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дарницький ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ).

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року визначено колегію суддів для розгляду даної апеляційної скарги у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Кирилюк Г.М., судді: Рейнарт І.М., Ящук Т.І.

03 червня 2024 року цивільну справу витребувано з Дарницького районного суду м. Києва.

06 червня 2024 ОСОБА_1 звернувся із заявою про відвід суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І.

11 червня 2024 матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 червня 2024 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І. визнано необґрунтованою. Вирішення питання про відвід суддів передано судді, у порядку передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 червня 2024 року, справу призначено судді-доповідачу: Слюсар Т. А.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2024 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г. М., Рейнарт І. М., Ящук Т. І. відмовлено.

18 червня 2024 року справу передано судді Кирилюк Г.М. для продовження розгляду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 червня 2024 року ОСОБА_1 поновлено строк на апеляційне оскарження ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 02 травня 2024 року. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для виконання вимог цієї ухвали.

28 червня 2024 року до апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М. від участі у розгляді даної справи № 753/11845/18.

01 липня 2024 року до апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Рейнарт І.М. від участі у розгляді даної справи № 753/11845/18.

В обґрунтування поданих заяв зазначає, що судді Кирилюк Г.М. та Рейнарт І.М. не наділені повноваженнями в конституційному порядку здійснювати правосуддя та професійно виконувати свої обов`язки для розгляду справи, даний склад суду є некомпетентним та неповноважним складом суду у зв`язку з виявленим фактом оформлення фальшивого протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду, внаслідок чого порушено порядок визначення колегії суддів в результаті маніпуляції автоматизованим розподілом справи, несанкціонованого втручання в автоматизований розподіл справ між суддями на підставі умисного внесення неправдивих відомостей та несвоєчасного внесення відомостей до АСДС, та у зв`язку з виявленим фактом оформлення фальшивої юридично нікчемної та злочинної ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2024 року про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І.

Вважає, що у суддів Кирилюк Г.М. та Рейнарт І.М. існує реальний та потенційний конфлікт інтересів під час розгляду справи, вони прямо та побічно заінтересовані у результаті розгляду цієї справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 липня 2024 року заяву ОСОБА_1 про відвід визнано необґрунтованою, а справу передано до канцелярії суду для автоматизованого розподілу судді в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК України.

Після проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями на виконання вимог статті 33 ЦПК України питання про відвід вирішується Київським апеляційним судом у складі судді Голуб С.А. без повідомлення учасників справи згідно положень частини восьмої статті 40 ЦПК України.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та обставини заявленого відводу, апеляційний суд приходить до такого висновку.

Відповідно до частини другої статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Згідно із статтею 36 ЦПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, згідно частини першої вказаної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Перелік підстав для відводу судді, визначений у ст. 36 ЦПК України, є вичерпним.

У частині четвертій статті 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

За змістом статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Згідно частин 1-3, 14, 17 статті 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). - із змінами, внесеними згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» №1416-IX від 27 квітня 2021 року.

За змістом п.п. 2.3.1, 2.3.2 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішення Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30, 2.3.1. Розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

У Київському апеляційному суді використовується автоматизована система електронного документообігу «Апеляція».

Засади використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, які затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 02 жовтня 2018 року, (далі - Засади) розроблені відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Цивільного процесуального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року, Кримінального процесуального кодексу України 2012 року, Кодексу України про адміністративні правопорушення та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами).

Цими засадами визначаються особливості розподілу справ між суддями, порядок формування колегій суддів, підстави для повторного автоматизованого розподілу справ та інші правила застосування Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до пункту 1.1 Засад, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату.

Результатом автоматизованого розподілу судової справи є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями, що автоматично створюється автоматизованою системою та долучається до матеріалів справи (п. 1.4.Засад).

Згідно частиною першою статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга реєструється у день її надходження до суду апеляційної інстанції та не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу, визначеному в порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що 29 травня 2024 року апеляційна скарга ОСОБА_1 була зареєстрована в Київському апеляційному суді за вх. № 70174.

Відповідно до вимог чинного законодавства у цей же день, тобто, в день реєстрації апеляційної скарги в Київському апеляційному суді, у даній справі було здійснено автоматизований розподіл справ між суддями та визначено колегію суддів у складі Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І., про що уповноваженою особою апарату суду внесено інформацію до системи автоматизованого розподілу, що підтверджується даними протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями (а.с. 142, том 6).

Зважаючи на вищевикладене, доводи ОСОБА_1 про те, що він отримав копію протоколу автоматизованого розподілу між суддями у справі № 753/11845/18 від 29 травня 2024 року оформленого з порушенням норм матеріального та процесуального права, який має ознаки несанкціонованого втручання в роботу АСДС, не є підставою для відводу складу суду, оскільки, з урахуванням вимог вказаних нормативних актів, не вбачається порушення порядку визначення складу суду для розгляду справи, з огляду на те, що вказаний протокол є результатом автоматичного визначення складу колегії суддів, автоматично створюється автоматизованою системою та відповідає нормам ЦПК України, Положенню про автоматизовану систему документообігу та Засадам використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду.

Як вбачається зі змісту заявлених відводів суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М. та Рейнарт І.М., Кучером О.М. фактично висловлено, що порушено порядок визначення колегії суддів та незгоду із ухвалою від 18 червня 2024 року, якою у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І. відмовлено, що не свідчить про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають заінтересованість у результаті розгляду цієї справи та сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів.

Слід зазначити, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. ЄСПЛ зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

При аналізі поданих заяв про відвід та матеріалів апеляційної скарги не встановлено, що в очах розумного спостерігача може виникнути сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, порядку визначення судді для розгляду справи, заінтересованості в розгляді справи суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., під час розгляду даної справи № 753/11845/18, а доводи ОСОБА_1 фактично зводяться до його незгоди із судовим рішенням Київського апеляційного суду від 18 червня 2024 року, та з порушенням порядку визначення колегії суддів.

Апеляційний суд відзначає, що незгода учасника справи з рішеннями суду (суддів), що прийняті в межах його повноважень, реалізованих згідно з вимогами процесуального закону, не може слугувати підставою для відводу складу суду та вказувати на наявність сумнівів в неупередженості суддів - членів колегії у справі.

За таких обставин, посилання ОСОБА_1 не свідчать про наявність підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, для відводу суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., від розгляду даної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 02 травня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дарницький ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), відтак у задоволенні його заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись статтями 33, 36, 40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М. у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 травня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дарницький відділ держаної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.А. Голуб