УХВАЛА

03 липня 2024 року

м. Київ

справа № 757/52049/19-ц

провадження № 61-8830ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом Угленко Оксаною Юріївною, на рішення Печерського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 травня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Конкорд Факторинг» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання припиненим права на користування житлом, у зв`язку із незаконним набуттям такого права та зняття з реєстрації місця проживання,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Конкорд Факторинг» (далі - ТОВ «ФК «Конкорд Факторинг») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання припиненим права на користування житлом, у зв`язку із незаконним набуттям такого права та зняття з реєстрації місця проживання.

Заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 26 квітня 2021 року позов ТОВ «ФК «Конкорд Факторинг» задоволено.

Визнано припиненим право ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на користування квартирою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0) у зв`язку із незаконним набуттям такого права.

Знято з реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 квітня 2021 року.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 квітня 2021 року задоволено.

Заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 квітня 2021 року скасовано та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з провадженням підготовчого засідання.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 травня 2024 року, позов ТОВ «ФК «Конкорд Факторинг» задоволено.

Визнано припиненим право ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на користування квартирою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 0) у зв`язку із незаконним набуттям такого права.

Знято з реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У червні 2024 рокудо Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом Угленко О. Ю., на рішення Печерського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 травня 2024 року з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки згідно з поштовим штемпелем на конверті відправлена до Верховного Суду 17 червня 2024 року.

Згідно із частиною першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються, зокрема, докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення, з посиланням на те, що процесуальний строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 08 травня 2024 року вона не отримувала, а з його змістом ознайомилася 17 червня 2024 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень в день його оприлюднення.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження ОСОБА_1 пропущено з поважних причин, його можливо поновити.

Однак, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Касаційна скарга містить квитанцію про часткову сплату ОСОБА_1 судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 4 204 грн.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921 грн.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судові рішення, які оскаржує заявник, свідчать про існування двох вимог немайнового характеру.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, ставка судового збору, що підлягала сплаті позивачем при зверненні до суду з позовом складала 3 842 грн (1 921 грн * 3 = 3 842 грн).

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми та складає 7 684 грн (3 842 грн * 200% = 7 684 грн).

Оскільки ОСОБА_1 сплатила судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 4 204 грн, то їй необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги додатково у розмірі 3 480 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102, найменування податку, збору, платежу «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Також касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції, оскільки вона не відповідає формі і змісту касаційної скарги, визначених статтею 392 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте заявником не зазначено відповідних відомостей щодо себе та свого представника - адвоката Угленко О. Ю.

За таких обставин, заявнику необхідно подати до Верховного Суду виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України та надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження судового рішення.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником - адвокатом Угленко Оксаною Юріївною, на рішення Печерського районного суду м. Києва від 08 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 травня 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець