Справа № 161/6877/24
Провадження № 2/161/2503/24
У Х В А Л А

12 квітня 2024 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Крупінська С.С., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хомич Роман Володимирович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Мудрик Олександра Євгеніївна, про визнання права власності на спадкове майно, витребування майна з незаконного володіння та стягнення грошової компенсації, -

в с т а н о в и л а:

08.04.2024 року представник позивача адвокат Хомич Р.В. звернувся в інтересах малолітнього ОСОБА_1 до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, витребування майна з незаконного володіння та стягнення грошової компенсації.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, на підставі ст. ст. 177, 185 ЦПК України, вважаю необхідним залишити її без руху з наступних підстав.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду надав у постанові у справі № 369/13467/20 від 16 червня 2021 року, роз`яснив, що у випадку представництва в суді малолітньої особи адвокат повинен надати суду докази наявності згоди її батьків на укладення договору про надання правничої допомоги.

З матеріалів справи вбачається, що малолітнього позивача ОСОБА_1 представляє адвокат Хомич Р.В., однак в поданих ним документах відсутня згода матері на укладення договору про надання правничої допомоги.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру.

З даного приводу суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлена у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.п. 2 п.1 ч.2, ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 гривень. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, тобто не менше 968,96 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

На підтвердження правильності визначення ціни позову, представником позивача було долучено до своєї позовної заяви висновки фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 про ринкову вартість нерухомого та рухомого майна станом на 10.08.2021 року.

Відповідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 року № 358.

У відповідності до пп. 1 п. 1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Відповідно до ст. 12 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 21.08.2014 року № 358 «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства», строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Із наведеного слідує, що на момент звернення з даним позовом представник позивача надав висновки про оцінку нерухомого та рухомого майна, строк дії яких, в розумінні Постанови Кабінету Міністрів України від 21.08.2014 року № 358 «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» закінчився, тобто становить більше шести місяців з дати проведення оцінки спірного майна.

Таким чином, стороні позивача необхідно надати суду актуальні звіти про оцінку майна, визначити ціну позову та сплатити судовий збір за позовні вимоги.

Щодо визнання за позивачем права власності на 1/8 частку земельних ділянок, позивачу необхідно надати виписки з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на які він просить визнати право власності на спадкове майно, та відповідно до них визначити ціну позову і сплатити судовий збір в розмірі майнового характеру.

Оригінал платіжного (-их) документу (-ів) позивачу необхідно пред`явити до суду.

Згідно ч.7 ст.43, ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Таким чином позивачу необхідно надати докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хомич Роман Володимирович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус про визнання залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо позивач у встановлений строк усуне зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.С.Крупінська