Справа № 155/513/24
Провадження № 2/155/215/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2024 року місто Горохів

Горохівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Яремчук С.М.;

з участю секретаря судового засідання Задурської К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Горохів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т АН О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказаний позов обґрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Холонів Луцького району Волинської області помер його батько ОСОБА_2 , який до дня смерті був зареєстрований в АДРЕСА_1 . Дружина спадкодавця ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після померлого ОСОБА_2 залишилось спадкове майно земельна ділянка та житловий будинок, які розташовані на території Горохівської міської ради. Позивач вказує, що він є єдиним спадкоємцем після померлого батька, оскільки інший спадкоємець дочка спадкодавця, спадщину не прийняла. Інші спадкоємці відсутні. Позивач зазначає, що своєчасно прийняти спадщину після смерті спадкодавця не встиг через поганий стан здоров`я, достатністю, на його думку, фактичного вступу в управління спадковим майном. Враховуючи вищенаведене, просить позов задовольнити.

Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 21.03.2024 року відкрито провадження у даній справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 21.03.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волошина С.А. витяг зі спадкового реєстру про наявність спадкових справ до майна померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також заповітів, посвідчених від його імені, а у випадку заведення спадкової справи на ім`я спадкодавця належним чином завіреної її копії.

Протокольною ухвалою суду від 08.05.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 08.05.2024 р.

Позивач та його представник в судове засідання 08.05.2024 не з`явились, у письмовій заяві позивач просив розгляд справи провести у його відсутність, позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, у заяві, яка надійшла до суду 27.03.2024 р., відповідач позов визнав.

Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, зокрема земельна ділянка площею 3,15 га згідно Державного акта на право приватної власності на землю III-ВЛ №021621 (а.с.15,16).

Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як встановлено судом, позивач є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 , про що як доказ свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , відповідно до якого батьком ОСОБА_1 є ОСОБА_2 (а.с.13).

Довідкою старости Холонівського старостинського округу Горохівської міської ради Луцького району Волинської області від 27.02.2024 р. №54 стверджується, що померлий ОСОБА_2 до дня смерті був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 . Спадкодавець до дня смерті проживав один, заповіт останнього в Холонівській сільській раді Горохівського району Волинської області не посвідчувався. Відомості про перебування спадкодавця в зареєстрованому шлюбі не відомі. Після смерті ОСОБА_2 спадкоємцями за законом є дочка ОСОБА_4 , син ОСОБА_1 (а.с.10).

ОСОБА_4 05 березня 2024 року склала заяву, яка засвідчена старостою Холонівського старостинського округу Горохівської міської ради Луцького району Волинської області Мартиновим О.А. в реєстрі за №3-01, згідно якої остання від отримання належної їй обов`язкової частки у спадщині після померлого спадкодавця ОСОБА_2 відмовилась на користь брата ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.17).

Будучи спадкоємцем за законом першої черги після смерті батька ОСОБА_2 , позивач звернувся до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Волошина С.А. Проте, приватний нотаріус у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.03.2024 р. №31/02-31 відмовив позивачу у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належно спадкодавцю, запропонувавши ОСОБА_1 звернутися до суду для продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

09.04.2024 р. на запит суду надійшла відповідь від приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Волошина С.А. за №01-16/41 від 02.04.2024 р. з додатками. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №76455485 від 02.04.2024 р., після померлого ОСОБА_2 за заявою позивача ОСОБА_1 заведено спадкову справу, номер у спадковому реєстрі 72128515. З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №76455497 від 02.04.2024 р. вбачається, що заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався.

Отже, позивач є єдиним спадкоємцем за законом, який претендує на спадкове майно спадкодавця ОСОБА_2 . Спадкоємець ОСОБА_4 від належної їй частки у спадщині після померлого батька ОСОБА_2 відмовилась на користь позивача. Інших спадкоємців, які прийняли спадщину, судом не встановлено.

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з поганим станом здоров`я, достатністю, на його думку, фактичного вступу в управління спадковим майном.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави.

Відповідно до ч. 5 ст.1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними.

Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України).

Матеріалами справи встановлено, що позивач після смерті ОСОБА_2 претендує на належне останньому спадкове майно як спадкоємець за законом першої черги. Відповідач Горохівська міська рада Луцького району Волинської області проти задоволення позовних вимог не заперечила.

Відтак, відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном.

У своєму позові ОСОБА_1 не наполягає на стягненні судових витрат, а тому розподіл судових витрат у даній справі не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, на підставі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 3, 1268-1272 Цивільного кодексу України, керуючись ст.ст.12-13, 81, 141, 259, 264-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Відповідач: Горохівська міська рада Луцького району Волинської області (вул.Шевченка, 17, м.Горохів, Луцький район, Волинська область, ).

Суддя Горохівського районного суду

Волинської області С.М. Яремчук