Справа № 758/3381/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2024 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Акціонерного товариства «Приватбанк» про визнання права власності та зняття арешту з майна, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Подільського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИЛА:

До Подільського районного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2, Акціонерного товариства «Приватбанк» про визнання права власності та зняття арешту з майна, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Подільського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування арешту майна.

Відповідно до ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ч. 15 ст. 27 ЦПК, позови до кількох відповідачів, які проживають або перебувають в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних Справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» передбачено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Відповідачами у справах за цими позовами є стягувач і боржник, а справи підлягають розглядові за правилами цивільного судочинства, якщо вони виникають у цивільних правовідносинах.

Вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред`явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі №905/386/18 (провадження №12-85гс19) орган державної виконавчої служби у справах за позовами осіб щодо належності саме їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, може залучатися судом як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Керуючись наведеними правовими нормами, у разі звернення особи до суду в порядку позовного провадження з вимогою про зняття арешту вказані позовні вимоги в цій частині можуть бути пред`явлені до особи, в інтересах якої накладено арешт, стягувача у виконавчому провадженні.

Так, позивачем пред`явлено позовні вимоги до ОСОБА_2, та зазначено адресу проживання: АДРЕСА_1 .

Як вбачається із відомостей Електронного реєстру територіальної громади міста Києва «ГІОЦ/КМДА», в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 у період з 21.11.2016 по 27.05.2020. Однак 27.05.2020, останній вибув з місця проживання у зв`язку з припиненням права користування.

Згідно з ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації (від органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи) буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Так, позивачем позовні вимоги пред`явлено до співвідповідача - Акціонерного товариства «Приватбанк», юридичною адресою якого зазначено: м. Київ, вул. Грушевського, 1д.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

За вимогами ч. 3 ст. 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження.

Враховуючи наведене вище, а також те, що дана справа не відноситься до підсудності Подільського районного суду м. Києва, оскільки зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 не зареєстровано в Подільському районі міста Києва, натомість в позові зазначено співвідповідача АТ «Приватбанк», юридична адреса якого є: м. Київ, вул. Грушевського, 1д, що не належить за територіальністю до Подільського району м. Києва, а тому справу необхідно скерувати до Печерського районного суду міста Києва за підсудністю за адресою розташування співвідповідача, після закінчення строків передбачених ч. 3 ст. 31 ЦПК України.

Керуючись ст. 31, 187, 258, 352-354 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Акціонерного товариства «Приватбанк» про визнання права власності та зняття арешту з майна, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Подільського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування арешту майна направити за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Печерського районного суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Передача справи на розгляд іншого суду здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Леся БУДЗАН