єдиний унікальний номер справи 546/862/24
номер провадження 2/546/380/24
23 грудня 2024 року м. Решетилівка Полтавська область
Решетилівський районний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді Лівер І.В.,
за участю секретаря судового засідання В`язовської В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Решетилівка Полтавської області матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Представник позивача Акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк» (далі - АТ «ПУМБ») звернувся з позовом до суду до ОСОБА_1 , в якому просив стягнути заборгованості. Позовна заява подана через систему «Електронний суд».
Просить суд стягнути з відповідача на користь позивача вищевказану заборгованість та судовий збір у розмірі 2 422 гривні 40 копійок.
Ухвалою суду від 03.09.2024 відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження за повідомленням (викликом) сторін.
Представник АТ «ПУМБ» у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином. У прохальній частині позовної заяви просив розгляд цивільної справи проводити без участі представника банку. Проти винесення заочного рішення не заперечував.
Повідомлений про час та місце розгляду справи відповідачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 , в судове засідання повторно не з`явилися, причини неявки суду не повідомили. Клопотання про відкладення справи та відзив на позов до суду не надходили.
Крім того, представником відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 подано до суду 25.10.2024 заяву про вступ у справі, як представника, в якій просив суд залучити його у справі в якості представника відповідача, надати доступ до електронної справи № 546/862/24 в підсистемі «Електронний суд», надати йому строк на подачу до суду відзиву, поновивши відповідачці згаданий процесуальний строк. Однак, представником відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 так і не було подано до суду відзиву на позовну заяву, окреме клопотання про поновлення процесуальних строків та прийняття даного відзиву до матеріалів справи, так як і не було подано будь-яких заяв та клопотань.
Крім цього, представником відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_3 10.12.2024 подано до суду клопотання, у якому зазначено, що договір № 84 про надання правничої допомоги від 10.09.2024 з ОСОБА_1 розірвано, та що адвокат більше не здійснює представництво інтересів відповідача у справі № 546/862/24 та повідомляє про припинення своїх повноважень ,як представник відповідача ОСОБА_1 . Просив всю судову кореспонденцію надсилати на адресу відповідача вказану у позовній заяві.
Суд вживав заходів щодо повідомлення відповідачки шляхом направлення судових повісток, а також її представника ОСОБА_2 шляхом направлення судових повісток і надання доступу до матеріалів справи у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС), підсистемі (модулів) «Електронний суд», в його електронний кабінет..
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача та його представника, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
07 жовтня 2019 року ОСОБА_1 з метою отримання кредиту підписав заяву на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № НОМЕР_1 у АТ «ПУМБ».
У матеріалах справи наявний Паспорт споживчого кредиту, який підписаний відповідачем, та додатки № 2, 3, 4 до договору комплексного банківського обслуговування.
02.07.2024 АТ «ПУМБ» направив відповідачу ОСОБА_1 письмову вимогу про виконання зобов`язання та погашення заборгованості за вищевказаним кредитним договором.
Як вбачається з довідки про збільшення кредитного ліміту ОСОБА_1 АТ «ПУМБ» 07.10.2019 встановив кредитний ліміт в сумі 30 000 грн, 12.02.2020 збільшило кредитний ліміт до 35 000 грн, 10.07.2020 до 40 000 грн.
З виписки по особистому рахунку з 07.10.2019 по 01.07.2024 вбачається, що відповідач ОСОБА_1 користувався кредитними коштами, та частково погашав кредитні зобов`язання.
Кредитний договір між сторонами укладено 07.10.2019. Однак кредитною картою відповідач ОСОБА_1 користувався і здійснював платежі до 21.06.2022.
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Відповідно до ч. 2 ст. 1048 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.
У статтях 526, 527, 530 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Положеннями ч. 2 ст. 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
З урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, обов`язок подавати докази покладається на сторони процесу, а суд позбавлений можливості визначати коло доказів за власною ініціативою і зобов`язаний розглядати справу виключно на підставі поданих сторонами доказів.
Таким чином, суд зазначає, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та вказують на наявність підстав для задоволення позовних вимог АТ «ПУМБ» про стягнення заборгованості у розмірі 65 344 грн 27 коп.
Згідно платіжної інструкції № 156 від 09.08.2024 при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 422 гривень 40 копійок.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 422 гривні 40 копійок.
На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 12, 19, 141, 259, 264, 265, 274, 280-282, ЦПК України суд,
Позов Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок на відшкодування витрат по оплаті судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Повне найменування (ім`я) сторін:
відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;
представник відповідача ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 .
Повний текст рішення складений 24.12.2024.
Суддя - І.В. Лівер