ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/1888/24 Суддя доповідач Яцина В.Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Мальованого Ю.М., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Березюк А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Пекареніна Андрія Анатолійовича на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 15 березня 2024 року, по справі № 953/24388/21, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про виділ житлового будинку та земельної ділянки в натурі,

в с т а н о в и в :

21.12.2021 суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , в якій позивач з подальшим уточненням просить поділити в натурі житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 , літ. «А-1» загальною площею 133, 4 кв.м., житловою площею 89, 2 кв.м., з надвірними будівлями літня кухня літ. «Б», сараї літ. «В», «Г», «Д», «Е», «К», «О», льох літ. «Ж», гараж літ. «З», «Н», навіси літ «И», «Л», душ літ «М», огорожа № 1-3, тр. колодязь № 4, зливна яма № 5, виділивши в натурі, йому 5/16 та 1/8 частини житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 , загальною площею 133, 4 кв.м., житловою площею 89, 2 кв.м., з надвірними будівлями літня кухня літ. «Б», сараї літ. «В», «Г», «Д», «Е», «К», «О», льох літ. «Ж», гараж літ. «З», «Н», навіси літ «И», «Л», душ літ. «М», огорожа №1-3, тр.колодязь № 4, зливна яма № 5.; усунути йому перешкоди у володінні та користуванні власністю, шляхом вселення до житлового будинку, розташованого у АДРЕСА_1 .

Представником позивача було заявлено клопотання про призначення по справі судово-технічної експертизи, оскільки вбачається спір щодо поділу нерухомого майна, що вимагає спеціальних знань для розгляду підстав та предмету спору.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15 березня 2024 року призначено по справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про виділ житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки в натурі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність завідомо неправдивий висновок експерта та відмову від виконання покладених на нього обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.

Встановлено термін проведення експертизи 1 місяць з дня отримання ухвали та оплати проведення експертизи.

На розв`язання експертам поставлені питання:

1.Чи можливо з технічної точки зору поділити житловий будинок з прибудовами та надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , в натурі, у відповідності до часток кожного із співвласників (якщо поділ неможливий, зазначити чому саме)?

2.Які варіанти поділу житлового будинку з прибудовами та надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , з технічної точки можливі, надати всі варіанти поділу?

3.Якщо поділ житлового будинку з прибудовами та надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , з технічної точки зору можливий з незначним відступом від ідеальних часток, то вказати такі варіанти, розрахунки компенсації, перерозподіли частки у власності?

4.Якщо поділ житлового будинку з прибудовами та надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , неможливий, надати варіанти порядку користування вказаним нерухомим майном у відповідності до часток кожного із співвласників?

Експертам для дослідження надано цивільну справу № 953/24388/21, н/п 2/953/356/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про виділ житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки в натурі, разом 1 томі.

Витрати за проведення експертизи покладено на ОСОБА_2 .

Роз`яснено сторонам про наслідки ухилення від участі в експертизі відповідно до ст.109 ЦПК України.

Зобов`язано ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 в разі необхідності надати експертам необхідні документи для проведення вказаної експертизи, та забезпечити доступ до спірного майна.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Витребувано у Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації»:

-належним чином завірену копію інвентаризаційної справи на житловий будинок з прибудовами та надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснено, що витребувані належним чином завірені копії документів повинні бути надіслані (надані) безпосередньо до Київського районного суду м. Харкова у строк до 05 квітня 2024 року. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Пекаренін А.А. посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить ухвалу скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Скарга мотивована тим, що клопотання було подано у січні 2024 року, тобто після закриття підготовчого провадження, про що зверталась увага представником відповідачів в судовому засіданні.

Жодних письмових заперечень проти зазначеного клопотання адвокатом Пекареніним А.А. до суду не подавалися, оскільки відповідач не отримував копію клопотання про призначення експертизи.

Вказує, що судом не винесено на обговорення питання, які будуть поставлені питання на розв`язання експертам. Більш того, їх навіть не було зачитано судом в судовому засіданні, як наслідок на час прийняття ухвали представнику відповідачів питання постановлені на розв`язання експертам не відомі.

Зауважує, що клопотання про призначення експертизи має бути подане учасником справи до закриття підготовчого засідання, матеріали справи не містять клопотання позивача про поновлення строку та повернення до стадії підготовчого провадження.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач ОСОБА_3 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржену ухвалу без змін.

Вказує, що ним до цього вже заявлялось клопотання про призначення експертизи. Проте судом було відмовлено у задоволенні клопотання, оскільки не вірно була зазначена адреса спірного нерухомого майна, тому позивач скористався своїм правом на повторне подання клопотання про призначення експертизи, яка у даному спорі виходячи з його змісту є необхідною.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст. 367 ЦПК України колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Пекареніна А.А., за відсутності інших учасників справи, які належним чином повідомлялись про судове засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, уважно перевірила наведені у відзиві на скаргу аргументи, та вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з положеннями ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам ухвала суду не відповідає.

Постановляючи ухвалу про призначення експертизи суд зазначив, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання.

Також зазначено, що суд не вправі позбавляти дозволених законом та обраних сторонами засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить їх права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду.

При цьому суд також вказав наступні мотиви свого судового рішення.

Позивач скористався своїм правом та заявив клопотання про призначення експертизи ще на стадії підготовчого провадження по справі, однак в задоволенні його відмовлено у зв`язку з тим, що у поданому клопотанні не вірно була назначена адреса спірного нерухомого майна, тому в порядку доповнень по справі сторона позивача скористалась своїм правом на повторне заявлення клопотання про призначення експертизи по справі.

Відповідно до п.4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Колегія суддів не повністю погоджується з такими висновками суду, але звертає увагу на порушення судом принципу рівності сторін та змагальності, а також судового керівництва ст. 12 ЦПК України.

Так, у статті 12 ЦПК України зазначено наступне:

1. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

2. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

3. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

4. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

5. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Вказаний принцип судового керівництва, який має імпліцитний характер, має відповідати разом з іншими принципами цивільного процесуального права (ст. 10 ЦПК України) принципу верховенства права, який сам по собі має комплексний характер, одним з аспектів якого є право на справедливий суд.

За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. До основних засад (принципів) цивільного судочинства належать, зокрема, змагальність сторін.

У контексті вказаної норми ст. 12 ЦПК України пунктами 2, 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Згідно з положеннями ст. 76, ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору у даній справі є вимога поділити в натурі житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 , літ. «А-1» загальною площею 133, 4 кв.м., житловою площею 89, 2 кв.м., з надвірними будівлями літня кухня літ. «Б», сараї літ. «В», «Г», «Д», «Е», «К», «О», льох літ. «Ж», гараж літ. «З», «Н», навіси літ «И», «Л», душ літ «М», огорожа № 1-3, тр. колодязь № 4, зливна яма № 5, виділивши в натурі, йому 5/16 та 1/8 частини житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 , загальною площею 133, 4 кв.м., житловою площею 89, 2 кв.м., з надвірними будівлями літня кухня літ. «Б», сараї літ. «В», «Г», «Д», «Е», «К», «О», льох літ. «Ж», гараж літ. «З», «Н», навіси літ «И», «Л», душ літ. «М», огорожа №1-3, тр.колодязь № 4, зливна яма № 5.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з ч. 2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

З матеріалів справи вбачається, що клопотання про призначення експертизи позивачем було подано разом з уточненою позовною заявою 19.09.2023 (а.с.36).

Представник відповідачки - адвокат Пекаренін А.А. звертався до суду з запереченням проти призначення експертизи (а.с.49).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 07 листопада 2023 року в задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи було відмовлено, оскільки клопотання не стосується предмету спору на даний час, та доказів неможливості надання висновку експерта до суду не надано.

30 січня 2024 року представник позивача вдруге заявив клопотання про призначення судово-технічної експертизи.

Отже, за змістом вказаної норми ст. 103 ЦПК України судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, та якщо сторона позбавлена можливості подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

У даному випадку за змістом норми ст. 189 ЦПК України призначення судової експертизи мало відбуватися під час підготовчого провадження. Несвоєчасне розкриття доказів, у тому числі затримка у наданні до суду висновків судового експерта без поважних причин є зловживанням процесуальним правом, ст. 44 ЦПК України, що може бути підставою для залишення судом без уваги таких умисно несвоєчасно розкритих доказів.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк (для позивача разом з позовом) суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів, ч. 5 ст. 83 ЦПК України.

У даному випадку позивач заявив клопотання про призначення судової експертизи при зверненні до суду з позовом, тому відповідно до змісту ст. 189 ЦПК України таке клопотання має розглядатися у підготовчому провадженні.

Суд відповідно до принципу судового керівництва та виходячи з необхідності забезпечення виконання основного завдання цивільного судочинства, ст. 2 ЦПК України, правильно вважав за необхідне надати позивачу можливість повторно заявити клопотання про призначення експертизи і розглянути його у судовому засіданні, однак при цьому всупереч вказаних норм цивільного процесуального права не забезпечив процесуальну можливість стороні відповідачки завчасно отримати клопотання про призначення судової експертизи, та підготувати аргументовану позицію з приводу запропонованих на розгляд судовому експерту питань та надати відповідні докази на її підтвердження. У справі відсутні відомості про те, що сторона відповідачки під час розгляду судом клопотання про призначення судової експертизи отримала копію відповідного клопотання сторони позивача та додані до нього документи.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Разом з тим, відповідно до визначеного у ст. 2 ЦПК України обов`язку суду забезпечити виконання основного завдання цивільного судочинства з дотриманням принципів змагальності та рівності сторін, ст. 12 ЦПК України, суд першої інстанції був зобов`язаний забезпечити рівні процесуальні умови для сторін при розгляді клопотання про призначення судової експертизи, зокрема для дослідження доказів, які сторона позивача надає на розгляд судовому експерту.

За такої процесуальної ситуації суд в межах своїх диспозитивних повноважень керівництва розглядом справи, які визначені у ч. 5 ст. 12, ч. 2 ст. 214 ЦПК України, виходячи з принципів верховенства права та пропорційності, з урахуванням визначеної у ст. 189 ЦПК України та важливої для досягнення завдання цивільного судочинства мети підготовчого провадження, яка не була судом реалізована, - для розгляду клопотання про призначення судової експертизи суд мав законні підстави для поновлення підготовче провадження та надання у передбаченому ст. 83 ЦПК України порядку рівну можливість кожній зі сторін надати докази на підтвердження своїх аргументів стосовно предмету спору.

Оскільки суд першої інстанції необхідних у даній процесуальній ситуації дій по управлінню розгляду справи не здійснив, розглянув клопотання про призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі на час її проведення з порушенням вказаним норм цивільного процесуального права порядку надання доказів, що призвело до постановлення помилкової ухвали, то відповідно до ст. 379 ЦПК України суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду першої інстанції, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду клопотання про призначення судової експертизи.

Керуючись ст.ст. 259, 374, ст.ст. 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Пекареніна Андрія Анатолійовича задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 15 березня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_4 про призначення судово-технічної експертизи.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складений 01 липня 2024 року.

Головуючий В.Б. Яцина

Судді колегії Ю.М.Мальований

О.Ю.Тичкова