Справа № 930/3135/24
Провадження №2/930/1118/24
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
24.12.2024 року м. Немирів
Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Войницька Т.Є, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Райгородської сільської ради, про позбавлення батьківських прав, встановлення опікуна/піклувальника та стягнення аліментів,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Райгородської сільської ради, про позбавлення батьківських прав, встановлення опікуна/піклувальника та стягнення аліментів.
Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху за наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право саме в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Згідно з ч. 5 ст. 175 ЦПК України, у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.
За змістом ст. 165 СК України право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім`ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров`я, навчальний або інший дитячий заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.
Вирішуючи питання про прийняття до розгляду позовної заяви та відкриття провадження у справі, суддею враховується, що положеннями статті 165 СК України, визначено вичерпний перелік осіб, які мають право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав, і це може бути, зокрема, особа, в сім`ї якої проживає дитина.
Особами, в сім`ї яких проживає дитина, які мають право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав, мають бути: фактичні вихователі - особи, які взяли у свою сім`ю дитину-сироту або дитину, позбавлену батьківського піклування (див. коментар до ст. 261 СК); патронатні вихователі (ст. 252 СК); прийомні батьки (ст. 256 СК); батьки-вихователі (ст. 256 СК).
Цей перелік осіб є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Пленум Верховного Суду України це коло не розширив.
Звертаючись до суду з позовом про позбавлення батьківських прав, позивач не надає доказів, що вона наділена таким правом відповідно до ст. 165 СК України, а саме відсутні докази того, що вона є піклувальником або особою, в сім`ї якої проживають діти: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Враховуючи, що у позовній заяві не зазначено жодного доказу на підтвердження цих обставин, суд не може визначити чи відноситься ОСОБА_1 до осіб, вказаних у ст.165 СК України.
Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 175, 177 ЦПК України.
Позовна заява підлягає залишенню без руху, як така, що не відповідає вимогам ч.1 та ч.5 ст. 177 ЦПК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
Згідно акту від 09.12.2024 при отриманні позовної заяви про позбавлення батьківських прав, встановлення опікуна/піклувальника та стягнення аліментів від ОСОБА_1 були відсутні документи, а саме: копія свідоцтва про народження ОСОБА_5 , копія свідоцтва про народження ОСОБА_6 , копія паспорту позивача, витяг з реєстру територіальної громади позивача, акт обстеження умов проживання від 29.10.2024, акт обстеження умов проживання від 29.10.2024, копія довідки про реєстрацію місця проживання ОСОБА_3 .
Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позовна заява не відповідає вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, адже не містить ціни позову.
При цьому, згідно п. 3 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про стягнення аліментів ціна позову визначається сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців.
Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Звертаючись до суду з позовом про позбавлення батьківських прав позивач повинна сплати судовий збір.
При цьому, об`єкти справляння судового збору та пільги щодо сплати судового збору визначені в ст.ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір».
Оскільки звернення позивача до суду з позовом про позбавлення батьківських прав відповідача не вирішує питання прав та інтересів інших осіб, зокрема прав та обов`язків дитини, а стосується лише прав та обов`язків відповідача як матері дитини, яких остання може бути позбавлена у разі ухвалення рішення про задоволення позову, правові наслідки чого визначені у ст. 166 СК України, а тому і п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» не поширюється на справи за позовом про позбавлення батьківських прав.
Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ч. 1ст.4 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
В ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік зазначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року встановлений у розмірі 3028,00 грн.
Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розміри ставок судового збору, зокрема, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позовної заяви майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Позовна вимога немайнового характеру у 2024 році позивачами фізичними особами оплачується судовим збором у розмірі 1211,20 грн.
Згідно абц.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
В позовній заяві позивачем заявлено шість немайнових вимог: позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо ОСОБА_4 , позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо ОСОБА_5 , позбавити ОСОБА_3 батьківських прав щодо ОСОБА_4 , позбавити ОСОБА_3 батьківських прав щодо ОСОБА_5 , призначити ОСОБА_1 піклувальником ОСОБА_4 , призначити ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_5 .
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.
Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Отже, позивачкою сплачено судовий збір тільки за дві позовні вимоги.
Позивачці необхідно надати документи на підтвердження доплати судового збору за чотири вимоги немайнового характеру, який підлягає сплаті в сумі 4844,80 грн., який повинен бути сплачений за реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Він.обл./м.Немирiв/22030101
Код отримувача (ЄДРПОУ): 37979858
Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)
Код класифікації доходів бюджету: 22030101
Найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).
Враховуючи те, що відповідно до змісту ч. 1ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.
Оскільки без зазначення наведених вище обставин вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків, тривалістю п`ять днів з дня вручення копії даної ухвали.
Керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Райгородської сільської ради, про позбавлення батьківських прав, встановлення опікуна/піклувальника та стягнення аліментів - залишити без руху.
Надати позивачу строк п`ять днів з моменту отримання копії цієї ухвали для виправлення недоліків позовної заяви.
Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.Є. Войницька