Справа № 189/2905/24
УХВАЛА

27.12.2024 року селище Покровське

Суддя Покровського районного суду Дніпропетровської області Чорна О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Покровського районного суду Дніпропетровської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Суддя, розглянувши дану позовну заяву, приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 посилається на звільнення його від сплати судового збору, як учасника бойових дій.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблено висновок, що відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п.12 ч.1 ст.5 Закону № 3674-VI викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18) та в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 25 жовтня 2021 року в справі № 201/14098/19 (провадження № 61-16801ск21).

Отже, учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору лише у справах за їх позовами, пов`язаними із порушенням їх прав, як учасника бойових дій.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України №3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон №3674-VI ), норми якого є спеціальними, і він є пріоритетним відносно інших законів.

Оскільки першорядним нормативно-правовим актом національного законодавства, який регулює порядок справляння судового збору, є Закон №3674-VI, то саме правові приписи, закріплені в наведеному Законі, застосовуються при обчисленні судового збору, його сплаті, а також звільненні осіб від його сплати у випадках, визначених у статті 5 цього Закону.

Відповідно до положень ст. 3, 5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду заяви про встановлення факту, чи виключали б таку заяву з об`єктів оплати судовим збором.

Отже, сама по собі наявність у ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Позовні вимоги про розірвання шлюбу не стосуються пільг, доплат чи інших соціальних гарантій позивача ОСОБА_1 , як учасника бойових дій. Подана заява не пов`язана з наявністю/відсутністю у нього статусу учасника бойових дій, у зв`язку з чим, заявлені вимоги не пов`язані з порушенням права заявника на соціальний захист, саме як учасника бойових дій.

Аналогічні висновки щодо застосування вказаних норм права висловлені у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/934/20.

Враховуючи наведене, судовий збір має бути сплачений позивачем на загальних підставах.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

За нормами Закону України «Про судовий збір» при розгляді позовних заяв немайнового характеру поданих фізичною особою повинно бути сплачено 0,4розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 0,4 розміру прожиткового мінімум для працездатних осіб, становить - 1211,20 гривень.

У зв`язку з наведеним, при подачі позовної заяви, яка містить одну вимогу немайнового характеру, позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Отже, позивачу слід надати до Покровського районного суду Дніпропетровської області докази сплати судового збору в оригіналі.

З врахуванням вищевикладеного, суддя приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху до усунення вищевказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, запропонувавши усунути недоліки у строк не пізніше 10 днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В. Чорна