Справа № 444/1255/24
Провадження № 2/444/666/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

09 травня 2024 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.,

за участю секретаря судового засідання Стець М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Жовківського районного суду Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів в частці від доходу на утримання неповнолітніх дітей, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася 26.03.2024 до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення аліментів в частці від доходу на утримання неповнолітніх дітей, а саме просить стягувати з ОСОБА_2 в її користь кошти на утримання (аліменти) неповнолітніх дітей, а саме дочки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі однієї третини доходу (заробітку) платника аліментів ОСОБА_2 , але не менше 50% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, щомісячно, починаючи з дати подання позовної заяви, тобто з 26 березня 2024 року і до досягнення дітьми повноліття, з тих підстав, що діти проживають разом із нею та перебувають на її утриманні, а відповідач та батько дітей матеріально утримувати дітей не допомагає.

Ухвалою судді Жовківського районного суду Львівської області від 09 квітня 2024 року постановлено відкрити провадження у справі та призначити судове засідання з повідомленням (викликом) сторін у справі на 09 травня 2024 року.

Позивач у судове засідання не прибула, подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечила.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення судової повістки, копії ухвали про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками рекомендованим повідомленням за адресою його місця проживання, однак таке поштове відправлення повернуте до суду із позначкою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, рекомендовані листи з позначкою Судова повістка, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою Судова повістка. Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою Судова повістка, працівник поштового зв`язку робить позначку адресат відсутній за вказаною адресою, яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК, відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду відзиву на позовну заяву не надав.

Клопотань про відкладення розгляду справи, чи про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, чи будь-яких інших не подано.

У зв`язку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.

Оскільки всі учасники в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 05 травня 2007 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Жовківського районного управління юстиції Львівської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 34, що стверджується копією свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_1 , виданого відділом РАЦС Жовківського районного управління юстиції Львівської області 05.05.2007.

У шлюбі у сторін народилося двоє дітей: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 , та дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що стверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_3 .

Батьком дітей є відповідач, що підтверджується інформацією із зазначених свідоцтв.

Суд враховує, що діти проживають разом із позивачем та перебувають фактично на її утриманні.

Дітям повинен бути забезпечений належний рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку.

Відповідно до вимог ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Частиною 3 статті 181 Сімейного кодексу України встановлено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Відповідно до ст. 181 Сімейного кодексу України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Згідно з ч. 1 ст. 183 Сімейного кодексу України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 Сімейного кодексу України встановлено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 182 Сімейного кодексу України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Відповідачем не виконано обов`язку щодо подання доказів, зокрема, ним не доведено, що діти перебувають на його утриманні, він їх забезпечує матеріально, а тому враховуючи те, що діти знаходяться виключно на утриманні позивача, доказів про те, що відповідач добровільно надає кошти на утримання дітей немає, суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягувати аліменти в примусовому порядку.

При визначенні розміру аліментів судом враховується не тільки заробітна плата платника аліментів, але й інші види доходів, перелік яких наведений у постанові КМ України від 26 лютого 1993 р. №146 "Про перелік видів доходів, які враховуються при визначенні розміру аліментів на одного з подружжя, дітей, батьків, інших осіб". Серед таких доходів, зокрема, основна заробітна плата, усі види доплат і надбавок до неї, премії та винагороди, допомога по безробіттю, пенсія, стипендія, доходи від підприємницької діяльності тощо.

Суд приходить до висновку про можливість виконання відповідачем обов`язків по утриманню дітей, що передбачено чинним законодавством.

Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону України "Про охорону дитинства" кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Враховуючи прожитковий мінімум на дитину відповідного віку, вимоги ст. 182 Сімейного Кодексу України, згідно якої мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, обов`язок батьків щодо утримання дитини, роз`яснення, які містяться у п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", за якими максимальний розмір аліментів, які стягуються з боржника не повинен перевищувати 50 відсотків розміру заробітної плати /доходів/, беручи до уваги насамперед інтереси дітей, суд приходить до висновку, що з відповідача в користь позивача необхідно стягувати кошти (аліменти) на утримання неповнолітніх сина та дочки в розмірі однієї третини доходу (заробітку) платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, щомісячно, починаючи з дати подання позовної заяви і до досягнення дітьми повноліття.

Згідно із ч. 1 ст. 191 Сімейного кодексу України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Згідно з частиною 1 статті 191 Сімейного кодексу України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Виходячи із норми частини 1 статті 191 Сімейного кодексу України, приходить до висновку, що аліменти із відповідача на утримання дітей підлягають стягненню саме із дня пред`явлення позову, яким є 26 березня 2024 року, що підтверджується штампом на позовній заяві (аркуш справи № 1).

Відповідно до ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, з відповідача в користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1 211 грн. 20 коп.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 141, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Стягувати з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження: с. Воля-Висоцька Жовківського району Львівської області, РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_5 ) кошти на утримання (аліменти) неповнолітніх дітей, а саме дочки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі однієї третини доходу (заробітку) платника аліментів ОСОБА_2 , але не менше 50% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, щомісячно, починаючи з дати подання позовної заяви, тобто з 26 березня 2024 року і до досягнення дітьми повноліття.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів на неповнолітніх дітей в межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження: с. Воля-Висоцька Жовківського району Львівської області, РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_5 ) судовий збір в розмірі 1 211.20 грн, який сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз`яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Повне найменування учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце народження: м. Львів, паспорт громадянина України НОМЕР_6 , виданий Шевченківським РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області 21 травня 2007 року, РНОКПП НОМЕР_7 , тел. НОМЕР_8 , ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження: с. Воля-Висоцька Жовківського району Львівської області, РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_5 ).

Повне судове рішення складено 13 травня 2024 року.

Суддя Ясиновський Р. Б.