Провадження № 2/761/3200/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

15 лютого 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 розірвання шлюбу, мотивуючи вимоги наступним 18.06.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб. Подружнє життя припинилось з 13.03.2022 р., з цього ячасу не ведеться спільне господарство, флюбні відносини існують формально. Збереження шлюбу є недоцільнимі недоцільним, таким, що суперечить інтересамсторін. Подружжя не має спільних дітей, проте не досягло згоди про розірвання шлюбу в порядку, встановленому ст. 106 СК України. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб укладений з ОСОБА_2 .

Провадження у справі відкрито 14.11.2023, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача подав заяву про слухання справи за його відсутності. Заперечень щодо ухвалення заочного рішення від сторони позивача не надходило.. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час, місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила, правом на відзив не скористалась.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 18 червня 2021 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), зареєстровано шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №501, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу відповідач отримала прізвище чоловіка « ОСОБА_2 ».

Як свідчать матеріали справи, неповнолітніх дітей сторони не мають.

Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться з 13.03.2022 р. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.

Викладені ОСОБА_1 обставини не спростовано відповідачем.

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Під час розгляду справи встановлено, що відповідачотримала прізвище чоловіка - « ОСОБА_2 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб.

Разом з тим, питання щодо залишення ОСОБА_2 прізвища отриманого при реєстрації шлюбу чи відновлення дошлюбного прізвища не вирішувалось, у зв`язку із розглядом справи за її відсутності.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354

ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 18 червня 2021 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №501, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 15 лютого 2024 року

Суддя