Справа №127/1112/24
Провадження № 2/127/139/24
УХВАЛА

22 січня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Шаміна Ю.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , через свого представника адвоката Сувалова В.О. звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні квартирою.

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Так, відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. За змістом ст. 83 ЦПК України докази додаються разом з поданням до суду позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З наведених норм убачається, що звертаючись із позовною заявою до суду, позивач визначає в останній, зокрема і спосіб захисту своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, зверненню до суду із позовною заявою передує наявність обставин щодо порушення права позивача.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Під порушенням цивільного права слід розуміти наслідок протиправної поведінки контрагента (правопорушника), діями якого завдано шкоду суб`єктивним правам та інтересам правомочної сторони.

Звертаючись до суду із цією позовною заявою, з посиланням на положення ст. 386, 391 ЦК України позивач просить усунути перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 . В обґрунтування позову зазначає, що відповідно до рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2017 по справі №127/14223/17 за ОСОБА_2 визнано право власності на 1/8 частку квартири під АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , проте ОСОБА_2 не може користуватись належним йому нерухомим майном, так як відповідач чинить перешкоди, у т.ч. змінивши замки.

Разом з тим, подана позовна заява не містить зазначення будь-яких доказів на підтвердження наведених у ній фактичних обставин щодо порушення з боку відповідача ОСОБА_3 прав ОСОБА_2 , за захистом яких позивач звертається до суду. Тобто, не зазначає будь-яких доказів щодо обставин фактичного не допуску дитини до квартири, навмисного не відкривання вхідних дверей, виклику поліції та її результат, вселення у квартиру для проживання сторонніх осіб, зміна замка, тощо.

Слід також зауважити, що позивач одночасно вказує на чинення перешкоди у доступі до квартири іншою особою, а саме ОСОБА_5 .

Суд звертає увагу, що за змістом ст. 83 ЦПК України докази додаються разом з поданням до суду позовної заяви.

Також слід звернути увагу та те що, у порушення вимог п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивач обмежившись лише узагальненим формулювання характеристики негаторного позову у прохальній частині позовної заяви, не вказав яким саме чином необхідно усунути йому перешкоди в користуванні квартирою, при тому що таке право у виборі способу захисту належить лише позивачу.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, позивачу необхідно уточнити сам зміст вимог, навести в обґрунтування обставини, які вказують на порушення майнового праву діями відповідача, зазначити докази по наведеним в обґрунтування позовної заяви обставинам щодо чинення перешкод з боку цього відповідача та надати їх в матеріали разом з поданням позову.

Також, позивачу необхідно звернути увагу на коло учасників справи, враховуючи предмет позову та належність квартири на праві спільної часткової власності.

Разом з тим, всупереч вимог п.п. 6, 7, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить: відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтвержують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені ЗУ «Про судовий збір».

Згідно ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн (3028,00 грн ? 0,4).

Дана позовна заява надіслана засобами поштового зв`язку на адресу суду 08.01.2024 та отримана судом 10.01.2024, при цьому позивачем заявлено вимогу немайнового характеру про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном, яка підлягає оплаті судовим збором у розмірі 1211,20 грн. Водночас на підтвердження сплати судового збору позивачем додано квитанцію №0.0..1 від 27.12.2023 (АТ КБ «ПриватБанк») на суму 1073,60 грн, тобто в нижчому розмірі, ніж це передбачено Законом України "Про судовий збір".

Таким чином, заявнику слід доплатити судовий збір у розмірі 137,60 грн (1211,20 грн 1073,60 грн) і надати суду оригінал відповідного документа, що підтверджує сплату судового збору.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору наступні: отримувач коштів: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код ЄДРПОУ отримувача: 37979858; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0002856.

При цьому, слід звернути увагу заявника, що за практикою ЄСПЛ вимога про сплату зборів судам у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (рішення від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Case of Kreuz v. Poland), заява №28249/95, п. 60).

Окрім того позивачу слід звернути увагу на вимоги ч. 5 ст. 95, ч. 1, 5 ст. 177 ЦПК України щодо порядку належного засвідчення копій письмових доказів, що додаються до позовної заяви. Наразі подані позивачем копії доказів в примірнику для відповідача всупереч положенням цієї статті не засвідченні у встановленому порядку, а тому позивачу слід надати завірені у встановленому законом порядку копії документів з оригіналів, що додаються до позовної заяви, в примірнику для відповідача.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене позовну заяву слід залишити без руху для усунення недоліків.

При цьому, слід зауважити, що залишення позовної заяви без руху з метою належної її оформлення у відповідності до вимог чинного цивільно-процесуального законодавства не являє собою обмеженням у доступі до правосуддя. Згідно практики Європейського суду з прав людини, виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу наглядним є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Шаміна Юлія Анатоліївна