Справа № 755/6840/24
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"09" травня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; місце відбування покарання: Державна установа «Райківська виправна колонія (№73), с.Райки, Бердичівський район, Житомирська область, 13333) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_3 звернулись до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог, позивачі просять суд визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право на проживання в квартирі АДРЕСА_2 і визнати його таким, що підлягає знаттю з реєстрації за цією адресою.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 та її діти: ОСОБА_5 , ОСОБА_2 в рівних долях приватизували кв. АДРЕСА_2 . 05 січня 2012 року колишній чоловік ОСОБА_1 - ОСОБА_4 був зареєстрований за вищевказаною адресою, як член сім`ї власника житла. 17 листопада 2020 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було розірвано. У 2017 році відповідач скоїв кримінальне правопорушення, згідно судового рішення йому обрали міру запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, в подальшому для відбуття покарання його було доставлено до виправної колонії. Позивачі зазначають, що відповідач не проживає за місцем своєї реєстрації майже сім років. 19 березня 2024 року позивачами, як співвласниками вищезазначеної квартири до ЦНАП Дніпровського району міста Києва була подана заява про зняття відповідача з реєстрації за вказаною адресою. Згідно відповіді №103/А-278 від 01 квітня 2024 року позивачам було відмовлено в знятті відповідача з реєстрації на підставі того, що позивач - ОСОБА_2 є неповнолітнім, у зв`язку з чим всі правочини повинен здійснювати зі згоди своїх батьків, а так як його батько, який є відповідачем по справі, такої згоди не давав, то і його заява стосовно зняття відповідача з реєстрації не повинна прийматися до уваги. Позивачі з цим не погоджуються, тому звертаються з позовом до суду. Позивачі вважають, що ОСОБА_4 втратив право користування житловим приміщенням, кв. АДРЕСА_1 та повинен бути знятим з реєстрації за цією адресою в зв`язку з тривалою, понад рік відсутністю за місцем реєстрації. На думку позивачів, відповідач, скоївши злочин, добровільно змінив місце проживання. Позивачі зазначають, що вони не чинили відповідачеві перешкод у користуванні квартирою, проте відповідач створює їм перешкоди в здійсненні права користування та розпорядженні їх майном, крім того, відповідач не сплачує за комунальні послуги та обслуговування прибудинкової території.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 29 квітня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачами копії ухвали.

Копію вказаної ухвали суду позивачем ОСОБА_1 було отримано 03 травня 2024 року, що підтверджується відповідною розпискою.

07 травня 2024 року позивачем подана заява про усунення недоліків, до якої долучено квитанцію про доплату судового збору.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, врахувавши, що позивачем виконані вимоги суду, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду міста Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення частин 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1- 4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 28, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,в інтересах якого діє ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання особу такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачами.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачам копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачам п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивачі викладають свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 ЦПК України, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: