Справа №279/711/24
Провадження №2/279/659/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Недашківської Л.А., з секретарем Хомутовською М.А., розглянувши за правилами загального позовного провадження цивільну справу №279/711/24 за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , треті особи: Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Комунальне некомерційне підприємство "Житомирський обласний спеціалізований будинок дитини для дітей-сиріт та дітей, які залишились без піклування батьків" Житомирської обласної ради про встановлення факту батьківства та про внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, в інтересах якого діє представник ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Комунальне некомерційне підприємство "Житомирський обласний спеціалізований будинок дитини для дітей-сиріт та дітей, які залишились без піклування батьків" Житомирської обласної ради про встановлення факту батьківства та про внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька. В обгрунування своїх вимог зазначив, що в грудні 2016 він познайомився з ОСОБА_2 . В лютому 2022 року, у зв`язку з військовою агресією РФ по відношенню до України, відповідач виїхала до Франції за місцем мешкання позивача, та декілька місяців проживала у нього. В ці місяці між позивачем та відповідачем були дуже близькі стосунки, в тому числі і інтимного характеру. Після цього, відповідач повернулась в Україну і народила ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Коростень Житомирської області дитину - ОСОБА_4 та повідомила про це позивача. Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внесено відомості до актового запису про народження ОСОБА_4 №470, від 15 грудня 2022 року. Та у графі батько, зі слів відповідача, внесено - ОСОБА_5 . Позивач де-кілька разів приїздив до України побачитися зі своєю донькою та провести час разом. Під час перебування в Україні позивач звернувся до Медико-генетичного центру «Мама Папа» для проведення добровільного тесту ДНК на біологічне батьківство щодо дитини ОСОБА_4 25 серпня 2023 року позивач отримав результат дослідження № 39461 Аналіз тесту ДНК на батьківство відповідно до якого вірогідність батьківства позивача щодо дитини ОСОБА_4 складає - 99,999998%. З серпня 2023 року відповідач перестала у будь-який спосіб надавати побачення з дитиною позивачу. Водночас, позивач постійно підтримував відповідача та дитину матеріально та хотів приймати участь у вихованні дитини. Згідно з відповіддю на адвокатський запит Комунальне некомерційне підприємство «Житомирський обласний спеціалізований будинок дитини для дітей-сиріт та дітей, які залишились без піклування батьків» Житомирської обласної ради від 04.01.2024 № 6-03/14 дитина ОСОБА_4 поступила до закладу 29.11.2023 на підставі заяви її матері - ОСОБА_2 про тимчасове влаштування дитини в будинок терміном до 6 місяців. Оскільки ОСОБА_4 є його донькою просить визнати ОСОБА_1 батьком дитини ОСОБА_4 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Коростень. Зобов`язати Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 № 470, від 15 грудня 2022 року, змінивши в графі батько - ОСОБА_5 на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина Франції.

Представник позивача ОСОБА_3 позов підтримав з підстав зазаначених в позовній заяві, надав суду заяву в якій просив розгляд справи провести у відсутність позивача та його представника.

Відповідач клопотала про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Представник третьої особи - Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) клопотав про розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи - Комунальне некомерційне підприємство "Житомирський обласний спеціалізований будинок дитини для дітей-сиріт та дітей, які залишились без піклування батьків" Житомирської обласної ради в прийнятті рішення покаладється на розсуд суду, рогляд справи просить проводити за його відсутності, про що вказав в заяві до суду.

Дослідивши письмові матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного.

В грудні 2016 року сторони познайомились. В лютому 2022 року відповідач виїхала до Франції за місцем проживання позивача, де кілька місяців проживала з позивачем, між ними були близькі стосунки, в тому числі інтимного характеру.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , в м.Коростені Житомирської області народила дитину, доньку ОСОБА_4 .

В свідоцтві про народження дитини батьком зазначений ОСОБА_5 , відомості про батька дитни внесені на підставі ст.135 СК України, тобто зі слів матері.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно із ст. ст. 4 ч. 1; 5 ч. 1 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ч.1, 2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За ч.1, 3 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

Відповідно до ст.125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Згідно зі ст.128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.

Законодавством визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері.

Відповідно до роз`яснень п. 9 вказаної постанови, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі ст. 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути результат судово-генетичної експертизи.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16.05.2018 у справі №591/6441/14-ц (провадження №61-6030св18) зазначено, що підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Відповідно до висновку експерта Київського Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру №СЕ-19/111-24/19588-БД від 20.05.2024 року ОСОБА_1 ймовірно є біологічним батьком ОСОБА_4 . Ймовірність даної події складає 99,999999%.

Будь-яких доказів на спростування доводів позивача та вказаного висновку експертизи відповідачем суду не надано.

Відповідно до п. п. 20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011р. №96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

За положеннями ст.134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.

Таким чином, суд дійшов висновку, що по справі зібрано достатньо доказів, які підтверджують біологічне батьківство позивача відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , тому в інтересах дитини позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 12, 13, 76, 81, 89, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст. ст. 125, 128, 134 Сімейного Кодексу України,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина Франції батьком дитини ОСОБА_4 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Коростень Житомирської області.

Внести зміни до актового запису №470 від 15.12.2022 року про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зазначивши відомості про батька: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин Франції.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Сторони:

Позивач - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Третя особа - Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), місце знаходження: 11500, Житомирська область, м.Коростень, вул.Грушевського, 25, .

Третя особа - Комунальне некомерційне підприємство "Житомирський обласний спеціалізований будинок дитини для дітей-сиріт та дітей, які залишились без піклування батьків" Житомирської обласної ради, місце знаходження: 10004, м.Житомир, вул. Корабельна, 8, .

Суддя Недашківська Л.А.

копія згідно з оригіналом