Провадження № 2/761/4107/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

08 квітня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Мальцева Д.О.,

секретаря судового засідання - Панчоха Д.А,

представник позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами та припинення стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_3 (далі - відповідач) про звільнення від сплати заборгованості за аліментами та припинення стягнення аліментів, відповідно до якого просив:

-звільнити ОСОБА_2 від сплати заборгованості по аліментам, що стягуються на підставі судового наказу, виданого Дарницьким районним судом міста Києві від 20.09.2018 у справі №753/14763/18;

-припинити стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 02.08.2018 року та до досягнення дитиною повноліття;

-судові витрати покласти на відповідачку.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . За судовим наказом, виданим Дарницьким районним судом міста Києві від 20.09.2018 у справі №753/14763/18, з позивача на користь відповідачки стягуються аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Після повномасштабного вторгнення російських терористів донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виїхала за кордон. 21.07.2023 донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повернулась до України та проживає разом з батьком, у зв`язку з чим позивач звернувся з даним позовом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.11.2023 матеріали позову передані на розгляд судді Мальцева Д.О.

06.11.2023 ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва Мальцева Д.О. позовну заяву залишено без руху та наданий строк позивачу для усунення недоліків.

21.11.2023 на електронну пошту суду від позивача надійшла заява на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. від 24 листопада 2023 року відкрито провадження у справі, прийнято рішення про розгляд справи за правилами позовного провадження в спрощеному порядку, з повідомленням сторін. Також, вказаною ухвалою відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги в частині звільнення ОСОБА_2 від сплати заборгованості по аліментам, що стягуються на підставі судового наказу, виданого Дарницьким районним судом міста Києві від 20.09.2018 у справі №753/14763/18 - не підтримала та просила залишити без розгляду. Позовні вимоги в частині припинення стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи 02.08.2018 року та до досягнення дитиною повноліття - підтримала та просила задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату місце та час судового розгляду була повідомлена належним чином, відзив до суду не надала.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

За таких обставин, з урахуванням положень ст.ст. 223, 280 ЦПК України, суд ухвалює проводити розгляд у заочному порядку за відсутності відповідача, на підставі наявних в справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, та встановлено судом, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували в зареєстрованому шлюбі з 29.04.2006, який було розірвано рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 29.01.2019 у справі № 753/4064/18.

Сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 16.02.2021.

За судовим наказом, виданим Дарницьким районним судом міста Києві від 20.09.2018 у справі №753/14763/18, з позивача на користь відповідачки стягуються аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи 02.08.2018 року та до досягнення дитиною повноліття.

Судовий наказ перебуває на виконанні Дарницького відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), що підтверджується копією постанови про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 10.02.2020, виконавче провадженім № НОМЕР_4.

Відповідно до судового наказу та в межах вище зазначеного виконавчого провадження з позивача здійснюється відрахування з доходів у розмірі 25% від заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на утримання доньки до досягнення повноліття.

Позивач проживає за місцем реєстрації в квартирі АДРЕСА_1 .

Відповідачка з 2017 року проживала в квартирі АДРЕСА_2 .

Після повномасштабного вторгнення російських терористів - донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виїхала за кордон де проживала та була зареєстрована в період з 28.03.2022 по 24.07.2023 за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується витягом з Центрального реєстру виданого Окружним відомством району 22 Муніципалітету м. Відня 31.07.2023.

21.07.2023 донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повернулась до України та проживає разом з батьком за місцем реєстрації в АДРЕСА_4 , що підтверджується копіями сторінок 1, 2, 8, 9 паспорту громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_4 , копією довідки про реєстрацію місця проживання № 14511973 від 19.03.2021, копією акта по факту проживання / не проживання особи за адресою від 23.10.2023. Також, донька в очному форматі навчається в 11-6 класі Київського Державного художнього ліцею імені Т.Г.Шевченка, який розташований у АДРЕСА_5 , що підтверджується копією довідкою № 167-23 від 06.10.2023, та на теперішній час знаходиться на повному утриманні батька.

Так, ст. 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття, який покладається рівною мірою на обох батьків.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

При визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення (ч. 1 ст. 182 СК України).

Положеннями ч. 2 ст. 182 СК України визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Відповідно до ч. 1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 160 СК України якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.

Як зазначалось, відповідно до припису Закону, аліменти одержані на дитину є власністю дитини, а право на отримання аліментів на дитину має той з батьків, з ким вона проживає.

Відповідно до ч. 4 ст. 273 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 197 СК України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з обставиною, що має істотне значення.

Згідно зі ст. 273 СК України, якщо матеріальний або сімейний стан особи, яка сплачує аліменти, чи особи, яка їх одержує, змінився, суд може за позовом будь-кого з них змінити встановлений розмір аліментів або звільнити від їх сплати. Суд може звільнити від сплати аліментів осіб, зазначених у статтях 267-271 цього Кодексу, за наявності інших обставин, що мають істотне значення.

Сімейний кодекс України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов`язує їх зі способом присудження (ч. З ст. 181 СК України) та на підстави припинення сплати аліментів. Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом, а ст. 273 СК України додатково вказує на підстави звільнення від сплати.

Право вимагати заміни розміру аліментів шляхом зміни способу присудження аліментів не може заперечуватися, адже можливість вибору способу присудження аліментів з огляду на мінливість життєвих обставин, зазначених у статтях 182-184 СК України, не може обмежуватися разовим її здійсненням.

З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України, зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження, а відсутність імперативної заборони на припинення виплати аліментів, за положеннями ст. 273 СК України має на меті скасування їх присудження.

Положеннями ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Таким чином, обов`язок по доказуванню позовних вимог та заперечень щодо них лежить на позивачеві та відповідачеві відповідно.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Оскільки, представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги в частині звільнення ОСОБА_2 від сплати заборгованості по аліментам, що стягуються на підставі судового наказу, виданого Дарницьким районним судом міста Києві від 20.09.2018 у справі №753/14763/18 - не підтримала та просила залишити без розгляду, тому, враховуючи вище викладене та оцінюючи належність, допустимість, достовірність і достатність кожного доказу окремо, а також взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а саме: в частині припинення стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 02.08.2018 року та до досягнення дитиною повноліття, що стягуються на підставі судового наказу, виданого Дарницьким районним судом міста Києві від 20.09.2018 у справі №753/14763/18.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1 245,05 грн., пропорційно до задоволеної частини позову, виходячи із того, що було задоволено 50 % позовних вимог (ч.1,6 ст.141 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 12, 13, 17, 18, 76-81, 133, 141, 200, 206, 258-259, 263-268, 273, 274, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами та припинення стягнення аліментів - задовольнити частково.

Припинити стягнення з ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 / на користь ОСОБА_3 / ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 / аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 02.08.2018 року та до досягнення дитиною повноліття, що стягуються на підставі судового наказу, виданого Дарницьким районним судом міста Києві від 20.09.2018 у справі №753/14763/18.

В іншій частині позовних вимог- відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1 245,05 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством. Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: