Провадження № 2-з/686/142/24
26 червня 2024 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі судді Колієва С.А., розглянувши заяву адвоката Журби Миколи Вікторовича про забезпечення позову,
25.06.2024 року адвокат Журба М.В., як представник ОСОБА_1 , звернувся до Хмельницького міськрайонного суду із заявою, в якій просив забезпечити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , держави в особі Державної казначейської служби України, Першого відділу ДВС у місті Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності та скасування арешту майна шляхом зупинення продажу арештованого майна, під час здійснення примусового виконання рішення суду, розпочатого на підставі виконавчого листа №ЄУ/758/6794/18 виданого 20.09.2023 року Вищим Антикорупційним судом, виконавче провадження №72879451.
Зазначив, що оскільки предметом розгляду даної цивільної справи є визнання права власності на відповідні об`єкти майна, невжиття заходів позову може суттєво ускладнити, або зробити неможливим виконання можливого рішення у цій справі.
Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.
Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.
В порядку ст.150 ЦПК України, видами забезпечення позову, зокрема, може бути арешт майна.
Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на захист матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують реальне виконання судового рішення.
У відповідності до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».
При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.
Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.
В обґрунтування поданої заяви позивачем ОСОБА_1 зазначено, що оскільки предметом поданої нею позову є поділ спільного майна подружжя та визнання за нею права власності на певне майно, яке в межах виконавчого провадження з виконання вироку суду щодо конфіскації майна відповідача передано на реалізацію та відповідно може бути відчужене, невжиття відповідних заходів забезпечення поданого нею позову об`єктивно утруднить або зробить неможливим виконання можливого рішення у цій справі.
Разом з цим суд звертає свою увагу на те, що відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму ВС України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судових рішень, що набрали законної сили.
За таких обставин, враховуючи те, що по суті позивач просить зупинити виконання рішення суду, яке набуло законної сили, суд приходить до переконання, що подана заява про забезпечення позову є безпідставною та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. 149, 150, 151, 152, 153, 353 ЦПК України, суд -
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.А.Колієв