Справа № 139/346/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року смт Муровані Курилівці

Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого - судді Коломійцевої В.І.,

секретаря судового засідання Слободянюк О.С.,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

її представника адвоката Середюк О.В.,

заінтересованої особи ОСОБА_2 ,

свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Муровані Курилівці справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Свої вимоги мотивувала тим, що приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Київ помер ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема право на земельну частку (пай), рухоме та нерухоме майно. Спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_5 є ОСОБА_2 . Заявник є спадкоємцем за законом, яка прийняла спадщину звернувшись до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, де було заведено спадкову справу. Разом з тим, нотаріусом ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю документів, які б доводили факт родинних відносин між нею та ОСОБА_5 . Тому за захистом своїх прав вона змушена звернутися до суду та просила встановити вказаний факт.

Ухвалою суду від 30 травня 2024 року заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

06 червня 2024 року за клопотанням заявника розгляд справи було відкладено на 26 червня 2024 року.

В судовому засіданні заявник та його представник адвокат Середюк О.В. заяву підтримали за обставин у ній викладених, просила її задоволити.

Заінтересована особа ОСОБА_2 не заперечив щодо задоволення заяви ОСОБА_1 , суду пояснив, що заявниця є його рідною сестрою, а померлий ОСОБА_5 був їх троюрідним братом. Вони та останній мали спільного прадіда ОСОБА_6 , у якого було двоє синів ОСОБА_7 дід ОСОБА_5 та ОСОБА_8 їх з заявницею дід.

Суд, заслухавши представника заявника, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, вважає, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення підлягає задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 народилась в с.Рівне Мурованокуриловецького району Вінницької області, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 (а.с.4).

До укладення шлюбу мала дошлюбне прізвище « ОСОБА_9 », яке змінила ІНФОРМАЦІЯ_2 у зв`язку з укладенням шлюбу з ОСОБА_10 , про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про народження батьками заявниці зазначені: ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_4 у с. Рівне Мурованокуриловецького району Вінницької області у віці 87 років ОСОБА_12 померла (а.с.37).

До реєстрації шлюбу із батьком заявниці ОСОБА_12 мала дошлюбне прізвище « ОСОБА_13 » (свідоцтво про шлюб НОМЕР_3 , а.с.24).

Батьком ОСОБА_14 згідно свідоцтва про її народження серії НОМЕР_4 (а.с.35) був ОСОБА_8 .

Як вбачається із архівної довідки виданої 05 грудня 2023 року №08-2770/7 (а.с.14) згідно записів у метричній книзі про народження по Івано-Богословській церкві с. Рівне Могилівського повіту Подільської губернії за 1898 рік є запис про хрещення 09 березня 1898 року сина на ім`я ОСОБА_15 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_5 . Його батьками зазначено ОСОБА_6 та його дружину ОСОБА_16 (так у документі).

Таким чином ОСОБА_8 був дідом заявника у справі ОСОБА_1 .

У свою чергу, як стверджує суду заявник у ОСОБА_6 було два сина - ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

Згідно даних зазначених у метричній книзі про шлюб по Івано-Богословській церкві с. Рівне 24 жовтня 1904 року ОСОБА_7 (23 роки) та ОСОБА_17 уклали шлюб (актовий запис № 14, а.с.10).

01 грудня 1906 у ОСОБА_7 та його дружини народився син ОСОБА_18 (а.с.12).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.34) є сином ОСОБА_19 .

Із встановленого вище випливає, що ОСОБА_7 був дідом ОСОБА_5 .

Приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер (а.с.8)

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 кожний окремо підтвердили суду, що ОСОБА_5 був троюрідним братом заявниці. ОСОБА_5 проживав у м.Києві, однак на всі свята та літні місяці приїздив у с.Рівне де у нього залишилася батьківська хата. Підтримував родинні стосунки з заявницею та її братом ОСОБА_2 . При житті визнавав їх своїми троюрідними братом та сестрою. Інших спадкоємців у нього не було.

На підставі викладеного, враховуючи надані суду докази, які є послідовними та логічними, співпадають із доводами заявника та поясненнями свідків допитаних у судовому засіданні, судом встановлено, що ОСОБА_5 , був троюрідним братом заявника у справі ОСОБА_1 .

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на земельну частку (пай), а також рухоме та нерухоме майно.

Відповідно до довідки старости Рівненського старостинського округу Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області №01-17/327 від 19 квітня 2024 року, спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 є родичі п`ятого ступеня споріднення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.18).

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб-спадкоємців.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Із постанови державного нотаріуса Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори Вінницької області від 25 квітня 2024 року (а.с.19) вбачається, що ОСОБА_1 вчасно звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , однак їй було відмовлено у посвідченні свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із неможливістю встановити родинний зв`язок між нею та ОСОБА_5 .

Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник.

В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами.

Разом з тим, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів, і виключно за наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження.

Поясненнями в судовому засіданні заявника та відмовою державного нотаріуса від 25 квітня 2024 року доведено, що встановлення факту родинних відносин ОСОБА_1 необхідне для оформлення своїх спадкових прав і що інакше як через суд, вона не зможе захистити свої інтереси спадкоємця.

За таких обставин суд вважає, що встановлення факту родинних відносин, не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб та має для заявника юридичне значення, а у суду немає жодних підстав ставити під сумнів обставини, викладені заявником в своїй заяві, а тому заява є обґрунтованою та такою що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 78, 259, 265, 294, 315- 319, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 був троюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП невідомий, адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Повне рішення суду складено 01.07.2024 року.

Суддя: ____________