Справа № 752/7616/24
Провадження № 2-о/752/347/24
У Х В А Л А

Іменем України

12 квітня 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., отримавши та вивчивши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 , яка є його тіткою, недієздатною, встановлення над нею опіки, призначення його опікуном недієздатної.

Статтею 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ст. 296 ч. 3 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Таким чином, цивільним процесуальним законодавством встановлений суб`єктний склад осіб, які можуть звернутись до суду із заявою про визнання фізичною особою недієздатною.

Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Стаття 2 СК України визначає учасників сімейних відносин, які регулює Сімейний кодекс України.

Відповідно до положень ст.ст. 2, 3 СК України - Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Частина 4 статті 2 СК України, визначає, що Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Крім того, рішенням Конституційного суду України № 5 рп/99 від 03 червня 1999 року у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п`ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї"), визначено, що близькими родичами є рідні брати, сестри, онуки, дід, баба, іншими родичами є неповнорідні брати, сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші.

Отже системний аналіз вказаних норм Сімейного кодексу України дає можливість прийти до висновку, що заявник ОСОБА_1 не являється членом сім`ї чи близьким родичем в розумінні СК України по відношенню до своєї тітки ОСОБА_2 , відносно якої ним подано до суду заяву про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі вищевикладених мотивів та норм закону, враховуючи, що до суду звернулася особа, яка за положеннями ч. 3 ст. 296 ЦПК України не наділена таким правом, тобто, не має процесуальної дієздатності, позовна заява підлягає поверненню заявнику ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 185 ч.4 п. 1, 260, 296, 353, п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, повернути заявнику.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Слободянюк