Справа № 209/5127/24
Провадження № 2-п/209/36/24
У Х В А Л А

24 грудня 2024 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Багбая Є.Д.

за участі секретаря Полухіної Г.О.

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №209/5127/24 за позовом Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради "Аульський водовід" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, абонентської плати та пені, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 жовтня 2024 року по цивільній справі №209/5127/24 позов Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради "Аульський водовід" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості був задоволений в повному обсязі. Стягнуто з солідарно з ОСОБА_4 , з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , на користь Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» заборгованість за послуги з централізованого водопостачання і водовідведення в сумі 82368,80 гривень та пеню в розмірі 886,61 гривень. Також стягнуто з ОСОБА_4 , з ОСОБА_1 та з ОСОБА_3 на користь Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» судовий збір в розмірі 1009,33 гривень з кожного боржника.

23 грудня 2024 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, в якому вона просить суд скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. В обгрунтування поважності пропуску строку вказує, що з 2008 року вона фактично не мешкає в квартирі АДРЕСА_1 , а лише залишається там зареєстрованою, до 2017 року вона проживала зі своєю матір`ю- ОСОБА_5 , а потім фактично утворила сім`ю та стала проживати зі своїм чоловіком- ОСОБА_6 в АДРЕСА_2 . Про ухвалене рішення вона дізналася з інформації, що міститься на сайті «Судова влада України», вона не була обізнана про ухвалене судом рішення, оскільки його копію вона отримала вже з канцелярії суду. Заявниця зазначає, що до цього часу ні судові повістки , ні копія заочного рішення від 16 жовтня 2024 року по справі № 209/5127/24 на її адресу не надходили та їй не вручались, з текстом вказаного судового рішення вона ознайомилась в канцелярії суду 26 листопада 2024 року, вважає, що має можливість пред`явити заяву про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення від 16 жовтня 2024 року. Інших причин, які б вказували на поважність пропуску ОСОБА_1 строку на своєчасне подання клопотання про перегляд заочного рішення, окрім того, що вона фактично мешкала за іншою адресою заявником не зазначено.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, додані до неї документи, матеріали цивільної справи, суд вважає за необхідне залишити без розгляду заяву про перегляд заочного рішення, з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що "вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 3.04.2008 у справі "Ponomaryov v. Ukraine", п. 41)";

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення від 29.10.2015 у справі "Ustimeтko v. Ukraine", п. 46)".

Відповідно до статті 120ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зазначене дає підстави для висновку, що за загальним правилом (крім випадків, передбачених ЦПК України), процесуальні документи, подані поза межами встановлених законом процесуальних строків на вчинення певних процесуальних дій, приймаються та розглядаються по суті за наявності підстав для поновлення строку. В іншому випадку така заява залишається без розгляду.

Крім цього Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 12 червня 2024 року по справі №756/11081/20 відступила від раніше сформованого висновку у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі №214/5505/16 (провадження №14-74цс21) та констатувала, що Велика Палата Верховного Суду, відступаючи від висновків, сформульованих у її постанові від 09 листопада 2021 року у справі №214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), наводить такі висновки щодо застосування положень статей 126, 127 ЦПК України в сукупності зі статтями 284, 286, 287 цього Кодексу: передбачені частиною третьою статті 287ЦПК України повноваження суду першої інстанції стосуються саме суті заяви про перегляд заочного рішення (зокрема, подання чи неподання відповідачем доказів по суті справи і доказів поважності неявки в судове засідання, на якому було ухвалене заочне рішення) і не застосовуються у ситуації пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення; оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та наявності підстав для його поновлення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126 ЦПК України, а не залишення її без задоволення.

Враховуючи, що відповідачем ОСОБА_1 не доведено поважність причини пропуску звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, у заяві про скасування заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, та які не були досліджені судом при його ухваленні, суд дійшов висновку про залишення без розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись статтями 287, 288 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 16 жовтня 2024 року по цивільній справі № 209/5127/24 за позовом Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради "Аульський водовід" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, абонентської плати та пені- відмовити.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 16 жовтня 2024 року по цивільній справі № 209/5127/24 за позовом Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради "Аульський водовід" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, абонентської плати та пені- залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя

Дніпровського районного суду

м. Дніпродзержинська Є.Д. Багбая