Провадження № 2-ві/761/51/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у судовому засіданні заяву представника відповідача про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.С. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права приватної власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права приватної власності на нерухоме майно.

Як свідчать матеріали справи, представником ОСОБА_2 подано заяву про відвід головуючого у справі судді Мальцеву Д.О.

Заява мотивована тим, що 19.12.2024 у справі було призначено підготовче засідання. 20.12.2024 на електронну адресу заявника надійшла ухвала Шевченківського районного суду м. Києва від 09.12.2024 якою було відмовлено в проведенні засідання в режимі відеоканференції. Зазначена ухвала підписана суддею 19.12.2024 під час перебування в нарадчій кімнаті і стало приводом для відкладення підготовчого засідання призначеного на 19.12.2024 року про що стало відомо зі слів секретаря судового засідання. Такі порушення з боку судді направлені проти реалізації прав представника відповідача за первісним позовом і довіра до головуючого судді учасником процесу втрачена.

25.12.2024 питання по відвід головуючого судді передано на автоматизований розподіл у зв`язку із визнанням відводу необґрунтованим.

Відповідно до положень ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове за сідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За ініціативою суду, виклик учасників процесу для розгляду піднятого питання не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, доводи викладені у заяві про відвід вважаю за можливе зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Як зазначено Верховним Судом України, суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, із змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості (постанова Верховного Суду України від 11.10.2006 (№21-496во06) .

Водночас, для того, що б ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Поза сумнівом, важливим є питання довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві, як зазначає Європейський суд з прав людини (рішення від 09.11.2006 р. № 33949 у справі "Білуха проти України" ).

Разом з тим, в розумінні положень ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

На переконання суду, фактами, які свідчать про упередженість судді, можуть бути висловлювання останнього під час судового розгляду або поза ним на користь однієї з сторін; надання або ж демонстрування суддею переваги одних учасників провадження перед іншими; висловлювання щодо результату розгляду ініційованих сторонами питань, створення штучних перешкод у користуванні учасниками провадження своїми процесуальними правами тощо.

Так, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Разом з тим, вказане представником ОСОБА_2 заяві не може бути покладено в основу ріщення про відвід, за відсутності відповідних доказів на підтвердження викладених обставин.

Зважаючи на вищенаведене, з огляду, що заявник висловлює незгоду з процесуальним рішенням судді, підстави для задоволення заяви про відвід судді відсутні.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 33,36-38,40,41,353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника відповідача про відвід судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.С. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права приватної власності на нерухоме майно відмовити.

Ухвала апеляційному порядку не підлягає і заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: