У Х В А Л А

28 червня 2024 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/13773/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О. Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва

від 14 травня 2024 року

у цивільній справі №7754/5094/24 Оболонського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Холдингової компанії "Київміськбуд"

про розірвання договору купівлі-продажу

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11 квітня 2024 року справу за територіальною підсудністю передано до Оболонського районного суду м. Києва.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14 травня 2024 року позовну заяву повернуто ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 01 червня 2024 року через Деснянський районний суд м. Києва подала апеляційну скаргу. Апеляційна скарга надійшла до Деснянського районного суду м. Києва 05 червня 2024 року.

18 червня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва надіслав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду та повідомив в листі, що справу на виконання ухвали від 11.04.2024 передано для розгляду до Оболонського районного суду м. Києва. Апеляційна скарга надійшла до апеляційного суду 25 червня 2024 року.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Зокрема, пунктом 2 частини 2 статі 356 ЦПК України визначено, що в апеляційній скарзі має бути зазначено відомості про наявність або у відсутність у особи, яка подає апеляційну скаргу, електронного кабінету.

Проте, в порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність у ОСОБА_1 електронного кабінету.

Таким чином, скаржнику на виконання вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України необхідно надати Київському апеляційному суду інформацію про наявність або відсутність у ОСОБА_1 електронного кабінету.

Апеляційна скарга також не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги скаржником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Так, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання апеляційної скарги в 2024 році на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605,60 грн).

Проте, звертаючись до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 не надано доказів сплати судового збору в розмірі 605,60 грн або доказів звільнення від сплати судового збору у відповідності до вимог закону.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 605 грн 60 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Документ про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків на апеляційне оскарження, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення такого цього строку (ч. 3 ст. 357 ЦПК України).

Так, статтею 354 ЦПК України визначено строки на апеляційне оскарження. Зокрема, згідно з ч. 1 цієї статті апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вже вказувалося вище, 14 травня 2024 року судом першої інстанції постановлено оскаржувану ухвалу.

Таким чином, згідно вимог ч. 1 ст. 356 ЦПК України, останній день на апеляційне оскарження ухвали від 14.05.2024 припадав на 29 травня 2024 року. Проте, з апеляційною скаргою ОСОБА_1 звернулася 01 червня 2024 року, а відтак з пропуском строку на апеляційне оскарження та без відповідного клопотання про поновлення такого строку.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Даною нормою визначено, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали звернутися до Київського апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 14.05.2024, в якій зазначити причини пропуску такого строку.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Суд звертає увагу, що питання про відкриття апеляційного провадження буде вирішено апеляційним судом після усунення скаржником недоліків, вказаних в даній ухвалі, та після надходження матеріалів справи із суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст. 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 14 травня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днівз дня отримання ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О. Ф. Мазурик