Справа № 504/801/21
Провадження №2/369/538/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я., розглянувши заяву представника позивача адвоката Шабан Наталії Василівни. про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання зобов`язання виконаним та визнання прав, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я. перебуває цивільна справа №504/801/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання зобов`язання виконаним та визнанняправ.

25.05.2024 року адвокатом Шабан Н.В, яка представляє інтереси позивача, подано заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , та заборони вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири.

Заяву обґрунтовує тим, що відповідач передав права на спірне майно шляхом оформлення договору дарування іншій особі ОСОБА_4 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, номер інформаційної довідки 379567866 від 22.05.2024 року. Повідомляє, що є підстави вважати, що новий власник ОСОБА_4 має намір продати спірну квартиру.

Вказані обставини, свідчать, що спірне майно може бути реалізовано до вирішення справи по суті та в подальшому перехід права власності на квартиру іншій особі ускладнить поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи позивача, матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 149 ЦПК України).

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду) (ч. 1 ст. 153 ЦПК України).

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову" зазначив, що "розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам" (пункт 4).

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Разом з тим, у постанові Верховного суду від 24 лютого 2021 року у справі № 755/5333/20 (провадження № 61-17180св20) виснувано, що при задоволенні заяви позивача про накладення арешту на нерухоме майно та заборони його відчуження суди не звернули уваги, що позов забезпечується накладенням арешту на майно, що не належить відповідачеві. Тому є помилковим накладення арешту на майно особи, яка не є відповідачем у справі.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 21 квітня 2021 року у справі № 372/333/20 (провадження № 61-19492св20), від 21 квітня 2022 року у справі № 755/5300/21 (провадження № 61-18391св21).

Крім того, у постанові від 18 січня 2023 року в справі № 755/9322/20 (провадження № 61-14783св20) Верховний суд зазначив, що забезпечення позову не повинно порушувати принципи змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, а застосований судом вид вжитих заходів не може вирішувати питання про права інших, окрім відповідача, осіб, тим більше - осіб, які не беруть участі у справі.

Проаналізувавши зміст заяви, поданої представником позивача, суд вважає, що вона не підлягає до задоволення огляду на наступне.

Із системного аналізу усталеної судової практики з приводу врегулювання подібних правовідносин вбачається, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно можливо здійснити виключно щодо майна, яке належить відповідачеві. Натомість накладення арешту на майно осіб, які не залучені до участі у справі є неприпустимим.

Так, судом установлено, що сторона позивача бажає вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, що перебуває у власності ОСОБА_4 , який не є учасником цієї цивільної справи і до якої позовні вимоги до неї не заявлялися. Таким чином, враховуючи, що позов відповідно до положень ЦПК України забезпечується накладенням арешту на майно, що належить відповідачеві, суд дійшов висновку про відсутність підстав для забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно особи, яка не є ані відповідачем у цій справі, ані її учасником взагалі.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 149-159, 260, 353, 354 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача адвоката Шабан Наталії Василівни. про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання зобов`язання виконаним та визнання прав відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Андрій ВОЛЧКО