Провадження № 2-п/761/27/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

за участю:

представника заявника - ОСОБА_2.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 30 червня 2020 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого округу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 30 червня 2020 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого округу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Подана заява вмотивована тим, що про наявність судового рішення відповідачка дізналася після відкриття щодо неї виконавчого провадження, та зазначає, що не мала можливість прийняти участь у судовому засіданні, оскільки не була своєчасно повідомлена про розгляд справи. Вказане викликано тим, що була знята з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , а тому не отримувала судових повісток. За вказаних обставин заявник вважає, що заочне рішення має бути скасовано.

Представник заявника у судовому засіданні вимоги заяви підтримала, просила суд скасувати заочне рішення.

Представник Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» у судове засідання не з`явився.

Суд, дослідивши матеріали зазначеної цивільної справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвали, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідним є наявність сукупності двох обставин: неявка відповідача у судове засідання та (або) неповідомлення про причини неявки, а також не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.17 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, а саме з Довідки про реєстрацію місця проживання особи за № 44665710 від 07.11.2019 року відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , остання була зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 з 26.06.2001 року.

У зв`язку з викладеним, судові повістки направлялася судом на адресу:

АДРЕСА_1 відтак, суд приходить до висновку, що Відповідачка була належним чином повідомлена про час та місце слухання справи, призначене на 30 червня 2020 року.

У своїй заяві про перегляд заочного рішення, представником заявниці було наголошено на тому, що ОСОБА_1 не могла отримувати судову кореспонденцію у зв`язку з тим, що була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , на підтвердження чого було долучено копію паспорту з відповідною відміткою.

З даного приводу суд зауважує, що з долученої копії паспорту ОСОБА_1 дійсно вбачається, що остання зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , однак, як вбачається зі штампу Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, таке місце проживання було зареєстровано 18.09.2020 року, тобто вже після винесення рішенням судом.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач був належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, у судове засідання не з`явився, доказів поважності неявки не надав, а також не надавав суду заперечень на позов, суд приходить до висновку, що підстав для скасування заочного рішення немає, оскільки відсутня сукупність обставин, передбачених до ч. 1 ст. 288 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 30 червня 2020 року у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого округу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: