Справа № 355/1818/23
Провадження № 2/355/133/24
11 січня 2024 року Баришівський районний суд Київської області
у складі: головуючого-судді Чехова С.І.
за участю секретаря Старенької С.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка за правила спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача Акціонерного товариства «Акцент Банк» Шкапенка Олександра Віталійовича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Представник позивача від АТ «Акцент-банк» до судового засідання не з`явився, однак повідомив суд про можливість розгляду справи за його відсутністю позовні вимоги підтримав просив їх задовольнити, проти розгляду справи заочно у випадку неявки відповідачки до суду не заперечував.
Відповідачка ОСОБА_1 до суду не з`явилась, була належно повідомлена про час, місце розгляду справи на 04 грудня 2023 року о 14 години 30 хвилин, однак повернувся поштовий конверт з довідкою про причину повернення «адресат відсутній за вказаною адресою» у зв`язку з чим відповідачка була повідомлена про час, місце розгляду справи шляхом оголошення на веб-сайті Судова влада України на 11 січня 2024 року о 14 годині 30 хвилин. Причину неявки до суду не повідомила яку слід вважати неповажною. Відзиву з запереченнями надано не було.
Суд прийшов до такого висновку відповідно до п.п.3,4 ч.8, ч.11 ст.128 ЦПК України слід, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З таких підстав суд вирішив розглядати справу заочно.
Дослідивши матеріли справи у повному обсязі суд приходить до думки про можливе задоволення позовних вимог з таких підстав а саме:
З копії виписки з Єдиного державного реєстру юридичний осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань слід, що Акціонерне Товариство «Акцент-Банк» знаходиться в реєстрі, займається економічною діяльністю як грошовим посередництвом і не знаходиться в процесі припинення.(а.с.29-30)
За статутом Акціонерного Товариства «Акцент Банк» затвердженого позачерговими загальними зборами учасників протокол №1/2022 від 30 вересня 2022 року, слід, що АТ «Акцент Банк» є правонаступником всіх прав та зобов`язань Публічного Акціонерного Товариства «Акцент-Банк»(а.с.31-35)
Як слід з копії паспорта відповідачка є громадянкою України.(а.с.28-29)
За копією анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку слід, що 17 жовтня 2017 року відповідачка ОСОБА_1 звернулась до сторони позивача про надання кредитних коштів засвідчив своє бажання підписом.(а.с.9)
Згідно копії паспорту споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка» відповідачка ОСОБА_1 була ознайомлена з умовами кредитування, порядком повернення кредиту. З урахуванням побажання споживача, на кредитну картку перераховано грошові кошти строком 240 місяців з процентною ставкою 46,8% річних, сума ліміту кредиту становить до 50 000,00 гривень, про що свідчить підпис сторін.(а.с.10)
Згідно довідки за картками відповідачці ОСОБА_1 відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано картки № НОМЕР_2 строком до березня місяця 2021 року, № НОМЕР_3 строком дії до березня місяця 2027 року.(а.с.19)
За довідкою за лімітами відповідачці ОСОБА_1 згідно кредитного договору б/н внутрішньо банківських референс від 17 жовтня 2017 року за період з 17 жовтня 2017 року по 30 вересня 2023 року встановлений розмір ліміту 5000,00 гривень, 22 жовтня 2022 року 6300,00 гривень(а.с.20)
Відповідно до п.п.2.1.1.1.2-2.1.1.2.4 Умов та Правил слід, що клієнт погоджується з тим, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт.
У пунктах 1.1.3.2.3 Умов та правил надання банківських послуг передбачена можливість здійснювати зміну тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту) зобов`язаний не менш ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема у виписці по карт рахунку згідно з п.1.1.3.1.10 цього договору. Якщо протягом 7 днів банк не одержав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням банку та без попереднього повідомлення клієнта.
Відповідно до п.1.1.2.1.6 Умов та правил надання банківських послуг,-позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором.
Як слід з ч.1 ст. 207 ЦК України слід, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.
Відповідно до ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Частиною 1 ст. 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст.611 ЦК України).
Згідно ч.1 ст.634 ЦК України слід, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
За ч.2 ст.638 ЦК України слід, що договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Згідно ч.2 ст.639 ЦК України слід, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.
За положеннями частини 1 статті 1048 цього Кодексу позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.
Статтею 1052 даного Кодексу передбачено, що у разі невиконання позичальником обов`язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов`язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ч.2 ст.1050 Цивільного кодексу України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Отже, як було встановлено судом між сторонами був укладений договір приєднання до умов та Правил надання банківських послуг. Сторони домовилися укласти договір у певній формі і він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Сторона позивача свої зобов`язання виконала оформила та надала відповідачці кредитні картки для використання, про існуючу кредитну програму «Кредитна картка» відповідачці ОСОБА_1 , було відомо про основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтованої загальної вартості кредиту для споживача, порядок повернення кредиту, про що свідчить її електронний підпис. Сторона позивача зрозумів, що відповідачка порушує виконання договору використала своє право про стягнення заборгованості за кредитним договором та процентів від суми позики, яка виникла з вини відповідачки. Позовні вимоги представника позивача законні та підлягають задоволенню.
Згідно з ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,4,12,13,81,89,137,141,229,263-265, 293ЦПК України, ст.ст.ч.1 ст.207,ч.1 ст.526, ч.1ст.610, ч.1ст.634, ч.2 ст.638, ч.2 ст.639, ч.1 ст.1048, ч.2 ст.1050,1052,ч.1ст.1054 ЦК України,-
Позовні вимоги представника позивача Акціонерного товариства «Акцент Банк» Шкапенка Олександра Віталійовича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом який його ухвалив за письмовою заявою відповідача , поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити рішення в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів, з дня його проголошення, шляхом направлення скарги через Баришівський районний суд.
Рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов