Провадження №: 8/755/7/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" червня 2024 р. м.Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді САВЛУК Т,В., секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

16 лютого 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва (головуючий суддя Савлук Т.В.) ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

24 листопада 2021 року Київським апеляційним судом міста Києва винесено постанову про залишення без задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року залишено без змін.

23 вересня 2022 року Верховним Судом винесено постанову про залишення без задоволення касаційної скарги ОСОБА_1 .

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року залишено без змін.

03 листопада 2023 року (вх.№55883) до суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Визначаючи підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами заявник посилається на наявність ухваленого Броварським міськрайонним судом Київської області рішення від 27 лютого 2023 року у цивільній справі №361/7206/22 щодо задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, що, на думку заявника, виходячи з підстав та предмету позову, доводів наведених судовими інстанціями для відмови у задоволенні позову, розцінюється як нововиявлена обставина згідно положень пункту першого частини другої статті 423 Цивільного процесуального кодексу України.

Вказану заяву було передано в провадження судді Дніпровського районного суду міста Києва Савлук Т.В. на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 06 листопада 2023 року.

24 січня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залишення без задоволення клопотання ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року у цивільній за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, - залишено без розгляду.

12 березня 2024 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 . Скасовано ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2024 року та направлено справу за заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, - для продовження розгляду до суду першої інстанції.

08 квітня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами розглядається судом у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами. Справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. (ч.1, 2 ст. 429 ЦПК України)

Представник заявника (позивача) - адвокат Крупський В.В. в судовому засіданні підтримав заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та просив її задовольнити з підстав, наведених у заяві та зазначив про зміну обставин, а саме доведення обставин, які мають преюдиційне значення задля вирішення спору по суті та встановлені рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 27 лютого 2023 року у цивільній справі №361/7206/22 щодо задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, щодо періоду припинення сімейно-шлюбних відносин (з червня 2008 року) та фактичного місця проживання ОСОБА_1 після припинення шлюбних відносин (почав мешкати разом з батьком ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 ), тому, на думку представника, встановлені судовим рішенням обставини в межах іншого спору слід розцінювати як нововиявлені, що дає підстави скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами та ухвалити нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Інші учасники цивільного процесу в судове засідання не з`явились, про дату слухання справи повідомлені належним чином, заяв (клопотань) з процесуальних питань до суду не подавали.

Вислухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали заяви про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами та справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (постанова Великої Палати Верховного Суду від 03 серпня 2022 року у справі № 910/11027/18, провадження № 12-7звг22, пункт 5.3).

Нововиявленими є обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі; обґрунтовують вимоги або заперечення сторін; можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені, коли суд ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення; стали відомими тільки після його ухвалення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 127/10129/17, провадження № 14-549зц18, пункт 26).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.3 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Вирішуючи питання про скасування судового рішення із зазначених підстав, суди мають виходити з преюдиційного зв`язку судових рішень, зокрема, із того, що між рішеннями має існувати матеріально-правовий зв`язок, факти, встановлені в одній із справ, мають значення для іншої справи.

Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрало законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і визначається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини.

Європейський суд з прав людини у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19 лютого 2009 року вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Європейський суд з прав людини зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду, відповідно до якого жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року за умови відсутності зловживання. У цьому контексті ЄСПЛ неодноразово наголошував, що сама по собі наявність у національних законодавствах процедура перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами не суперечить праву на справедливий судовий розгляд та принципу правової визначеності, якщо зазначений вид перегляду використовується для виправлення помилок правосуддя (рішення ЄСПЛ від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії», від 06 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» № 2).

З огляду на зазначене, необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки учасників справи.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Нововиявленими обставинами за своєю юридичною суттю є факти, що у встановленому порядку спростовують обставини, які були покладені в основу судового рішення.

Для вирішення питання про наявність підстав для перегляду судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами, необхідно розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту).

При цьому не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи.

При перегляді судового рішення за нововиявленими суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частина четверта, п`ята статті 423 ЦПК України).

Отже, підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки заявник не знав про неї та, відповідно, не міг надати суду дані про неї.

Схожого висновку щодо застосування норм права дійшов Верховний Суд у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 757/31348/15-ц та від 14 квітня 2021 року у справі № 569/14416/17.

Як роз`яснено у п. 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Також Верховний Суд у постанові від 25.05.2021 по справі № 752/4995/17 послався на те, що нововиявленою обставиною не може бути сам по собі факт ухвалення судового рішення саме як юридичний факт.

З урахуванням вищенаведеного, факт ухвалення Броварським міськрайонним судом Київської області рішення від 27 лютого 2023 року у цивільній справі №361/7206/22 щодо задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, сам по собі не є нововиявленою обставиною, обставини встановлені судовим рішенням щодо розірвання шлюбу стосуються особистих взаємовідносин подружжя, та можуть впливати на їх (подружжя) майнові права, як підставу доведення обставин щодо правового статусу набутого під час перебування у шлюбі майна, у разі виникнення спору про поділ майна подружжя.

Однак в межах розгляду даного спору, за результатами розгляду якого ухвалене рішення, яке переглядається судом за нововиявленим обставинами, позивачем заявлено вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , разом зі спадкодавцем ОСОБА_4 , в період з червня 2011 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки це має для позивача юридичне значення, а саме дає йому право набути права на спадщину як спадкоємець за законом та отримати у спадок майно, яке належало за життя ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слід звернути увагу на той факт, що виходячи з мотивувальної частини рішення від 27 лютого 2023 року ухваленого Броварським міськрайонним судом Київської області рішення у цивільній справі №361/7206/22 зазначено дослівно про наступне: «27 грудня 2022 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Свій позов обґрунтовував тим, що 23 липня 2004 року між сторонами зареєстрований шлюб Відділом реєстрації актів цивільного стану Шосткінського міського управління юстиції Сумської області, актовий запис №163.

Від шлюбу спільних дітей не мають……

З червня 2008 року відповідач добровільно виїхав з місця реєстрації та почав мешкати разом з батьком ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 . Саме з цього часу вони перестали підтримувати подружні стосунки, ведення домашнього господарства»….

Судом встановлено.... З червня 2008 року відповідач добровільно виїхав з місця реєстрації та почав мешкати разом з батьком ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 . Саме з цього часу вони перестали підтримувати подружні стосунки, ведення домашнього господарства»….

За таких умов та обставина, яка була покладена позивачем в основу свого позову, і яка вже фактично була оцінена судом в рамках даної справи, не може вважатися нововиявленою обставиною лише на тій підставі, що заявником було здобуто новий доказ на її підтвердження.

Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Виходячи з положень п.1 ч.3 ст. 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

За викладених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи №755/13926/20, яка подана до суду 03 листопада 2023 року ( зареєстрована за вх №55883).

На підставі викладеного та керуючись статтями 76-81, 258-261, 268, 352-354, 423, 429 Цивільного процесуального кодексу України, суд -,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи №755/13926/20, яка подана до суду 03 листопада 2023 року ( зареєстрована за вх№55883).

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року, ухваленого у цивільній справі №755/13926/20 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, - залишити в силі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

С у д д я