КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2024 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/13775/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Євграфової Є. П. (суддя-доповідач),

суддів: Писаної Т. О., Гаращенка Д. Р.,

при секретарі Мудрак Р. Р.

за участі представника Білоцерківського міського ВДВС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ Ю (м. Київ) Мочинського М. А.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області

у складі судді Ковбеля М. М.

від 22 травня 2024 року

у цивільній справі № 362/818/22 Васильківського міськрайонного суду Київської області

за позовом ОСОБА_1

до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , ОСОБА_3

про визнання електронних торгів недійсними та відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, обґрунтування якого зазначав, що згідно Протоколу № 522156 від 18.01.2021 року він став переможцем проведених електронних торгів і згідно Акта № б/н від 15.02.2021 року про проведені електронні торги, складеного державним виконавцем Білоцерківського MB ДВС Лінецькою О. В., провів повний розрахунок за придбане майно, а саме: транспортний засіб Mercedes-Benz 313 д/н НОМЕР_1 та винагороду за проведені торги.

Позивач зазначав, що для подальшого оформлення права власності на придбане майно він, відповідно до вимог чинного законодавства, розпочав перереєстрацію ТЗ, однак, згідно Висновку 0527/3 спеціаліста з трасологічного дослідження науково-дослідного бюро судових експертиз, було встановлено, що ідентифікаційний номер вказаного транспортного засобу змінювався шляхом видалення номерної наклейки і номерної площадки з позначенням первинного номера та подальшого встановлення виготовленої не заводським способом номерної наклейки і вварювання в кузов кустарним способом металевої пластини з нанесеним не заводським способом видимим позначенням « НОМЕР_2 », а тому перереєстрація та експлуатація транспортного засобу із підробленими номерами не допускається і експлуатація забороняється.

Вважав, що в результаті порушення норм закону при проведенні торгів, а саме: порушено правила підготовки торгів, що виразилось у невідповідності змісту інформаційного повідомлення вимогам, встановленим п. 3.6-3.10 Тимчасового положення, права і законні інтереси позивача безпосередньо порушені даними торгами і укладеними за їх результатом договором. Посилаючись на викладене, позивач просив задовольнити позов.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2024 року позов задоволено частково.

Визнано електронні торги від 18.01.2021 року за № 522156 з реалізації арештованого майна, а саме: лот № 460769 - Мерседес-Бенц, модель 313 ЦДІ- недійсними.

Стягнуто з Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на користь ОСОБА_1 грошові кошти за сплачений товар в сумі 119 326,00 грн.

Стягнуто з ДП «Сетам» на користь ОСОБА_1 грошові кошти, сплачені за проведення торгів в сумі 2 202 грн. В іншій частині вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в особі представника Мочинського М. А., посилаючись на порушення процесуального права неправильне застосування норм матеріального, просить рішення суду в частині задоволених позовних вимог скасувати, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову в цій частині. Зазначає, що чинним законодавством не передбачено обов`язок встановлення факту державним виконавцем про те чи змінювався державний ідентифікаційний номер автомобіля. У висновку № 0527/3 спеціаліста з трасологічного дослідження автомобіля Мерседес Бенц 313, наданого позивачем, зазначено, що таку перевірку проводить співробітник НД Бюро судових експертиз, який має вищу освіту, стаж судового експерта трасолога та працює на посаді спеціаліста криміналіста, має спеціальну підготовку та спеціальні знання. Тобто, можна дійти висновку, що державний виконавець, не маючи вищезазначених навичок, не міг би здійснити таку перевірку.

Вважає, що суд повинен був дати оцінку зазначеним у позові підставам для визначення наявності або відсутності порушень при проведені електронних торгів та для вирішення питання чи мають порушення вплив на дійсність цих торгів, адже дії виконавця у виконавчому провадженні мають самостійний спосіб оскарження та, відповідно, не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, що відповідає правовому висновку, висловленому у постановах Верховного Суду від 21 червня 2023 року у справі 369/5218/19 та від 07 червня 2022 року в справі №487/4684/20.

Правом подачі відзиву на апеляційну скаргу учасники справи не скористались.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник Білоцерківського міського ВДВС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) Мочинський М. А. підтримав подану апеляційну скаргу з підстав та доводів, викладених в ній, просив її задовольнити.

Інші учасники справи до суду не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Заслухавши доповідь судді Євграфової Є. П., пояснення представника Білоцерківського міського ВДВС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) Мочинського М. А., дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

З матеріалів справи вбачається та встановлено судом, що 18 січня 2021 року згідно протоколу № 522156 проведення електронних торгів - торги відбулися. Переможець торгів ОСОБА_1 (учасник: 51) - пропозиція 119 326 грн 67 коп.

29 січня 2021 року позивачем було сплачено Білоцерківському міському відділу державної виконавчої служби грошові кошти в сумі 119 326,67 грн, що підтверджується квитанцією 0.0..1.

10 лютого 2021 року державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження, оскільки борг, виконавчий збір та витрати стягнуто в повному обсязі на депозитний рахунок Білоцерківського МВ ДВС.

15 лютого 2021 року державним виконавцем видано акт про проведені торги на підставі протоколу проведення електронних торгів від 18 січня 2021 № 252156. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення прав власності на придбане майно ОСОБА_1

24 лютого 2021 року позивач прийняв майно, що підтверджується актом видачі майна переможцю електронних торгів.

Звертаючись з даним позовом, позивач вказував, що з метою подальшого оформлення права власності на придбане майно відповідно до вимог чинного законодавства, він розпочав перереєстрацію транспортного засобу, однак йому було відмовлено, оскільки згідно Висновку 0527/3 спеціаліста з трасологічного дослідження науково-дослідного бюро судових експертиз, складеного 27.05.2021 року, ідентифікаційний номер наданого транспортного засобу - змінювався шляхом видалення номерної наклейки і номерної площадки з позначенням первинного номера та подальшого встановлення виготовленої не заводським способом номерної наклейки і вварювання в кузов кустарним способом металевої пластини з нанесеним не заводським способом видимим позначенням « НОМЕР_2 », а тому перереєстрація та експлуатація ТЗ із підробленими номерами не допускається і експлуатація забороняється.

Листом №558/С-1068-21/15 від 05.07.2020 року ДП «СЕТАМ» на заяву позивача, повідомило останнього про те, що Електронні торги за лотом № 460769 (уцінено лот №457276) відбулись 18.01.2021 року, за результатами яких було визначено переможця учасника № 51 ( ОСОБА_1 ), Протокол проведення електронних торгів № 522156. Щодо прохання замінити транспортний засіб, який було придбано на електронних торгах за лотом №460769 (уцінено лот №457276), у зв`язку з наявністю істотних недоліків даного майна, які неможливо усунути, відповідач зазначив, що ДП «СЕТАМ» є тільки Організатором електронних торгів.

Рішення суду оскаржується апелянтом в частині задоволення позовних вимог, в іншій частині рішення суду не оскаржувалось, а тому відсутні підстави для його перегляду в неоскаржуваній частині.

Задовольняючи позов в частині визнання електронних торгів недійсними та стягнення з відповідачів коштів, суд першої інстанції виходив з того, що придбаний позивачем автомобіль не відповідав заявленому опису. Після проведення електронних торгів та повної оплати позивачем вартості придбаного автомобіля позивачу передано майно неналежної якості, яке не відповідало якостям і технічним характеристикам, зазначеним під час продажу, чим фактично порушені його права як покупця товару (споживача).

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Зазначений висновок узгоджується з положеннями статей 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України).

Разом із тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Відповідно до вищенаведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок про те, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Вбачається з матеріалів справи і це було встановлено судом, що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , виданого Білоцерківським МРЕВ УДАІ УМВС України в Київській області, ОСОБА_3 є власником автобуса марки MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 .

Згідно даних автоматизованої системи виконавчого провадження на примусовому виконанні перебувало виконавче провадження № 61027420: виконавчий лист № 759/11884/17 від 26.12.2019 р., виданий Святошинським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 коштів у розмірі 85000 грн та судового збору5989 грн.

12 березня 2020 року державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника, 16 березня 2020 року державним виконавцем винесено постанову про розшук майна боржника.

13 травня 2020 року надійшла заява стягувача про те, шо майно ОСОБА_3 ). автобуса марки MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

29 травня 2020 року державним виконавцем винесено постанову про доручення проведення виконавчих дій та направлено до Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

17 серпня 2020 року до відділу надійшла постанова про опис та арешт майна боржника від Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). - автобуса марки MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 .

Судом встановлено, що державним виконавцем Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби ЦМУМЮ (м. Київ) було передано на зберігання транспортний засіб MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 , з ключем та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу до ДП «Сетам» згідно акту прийому від 30.07.2020 р.

04 вересня 2020 року державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні та направлено до ТОВ «Експортно-консультаційний центр».

20 вересня 2020 року до Відділу виконавчої служби надійшов звіт про оцінку № 1845 колісного транспортного засобу MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 , згідно з висновком якого вартість автомобіля було оцінено в 163 126 грн без ПДВ.

01 жовтня 2020 року державним виконавцем направлено для ознайомлення сторонам провадження звіт про оцінку вказаного колісного транспорту та в той же день, 01 жовтня 2020 року, державним виконавцем заповнено данні згідно свідоцтва про реєстрацію спірного транспортного засобу та направлено заяву на реалізацію арештованого майна до ДП «Сетам» на прилюдних торгах згідно Порядку проведенню електронних аукціонів, визначеного Міністерством юстиції України.

Судом встановлено, що придбаний на торгах позивачем автомобіль не відповідав заявленому опису, адже згідно Висновку 0527/3 спеціаліста з трасологічного дослідження науково-дослідного бюро судових експертиз, складеного 27.05.2021 року, ідентифікаційний номер наданого транспортного засобу - змінювався шляхом видалення номерної наклейки і номерної площадки з позначенням первинного номера та подальшого встановлення виготовленої не заводським способом номерної наклейки і вварювання в кузов кустарним способом металевої пластини з нанесеним не заводським способом видимим позначенням «WDB 903663IR 293804».

Відповідно до положень ст. 178 ЦК України (в редакції станом на час проведення торгів) об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.

Види об`єктів цивільних прав, перебування яких у цивільному обороті не допускається (об`єкти, вилучені з цивільного обороту), мають бути прямо встановлені у законі. Види об`єктів цивільних прав, які можуть належати лише певним учасникам обороту або перебування яких у цивільному обороті допускається за спеціальним дозволом (об`єкти, обмежено оборотоздатні), встановлюються законом.

Відповідно до Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затв. Постановою КМ України від 7 вересня 1998 р. № 1388 (в редакції, що діяла станом на час придбання позивачем автомобіля з торгів) експлуатація транспортних засобів, що не зареєстровані (не перереєстровані) в уповноважених органах МВС та без номерних знаків, що відповідають державним стандартам, а також ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах або знищені чи підроблені, забороняється. (п. 7)

Відповідно до вимог пункту 15 зазначеного порядку державна реєстрація (перереєстрація), зняття з обліку транспортних засобів, крім випадків вибракування їх у цілому, без ідентифікаційного номера або із знищеними, пошкодженими (один чи кілька символів номера візуально не визначаються) чи підробленими змінено один або кілька символів номера, замінено панель (табличку) або частину панелі (таблички) з номером) ідентифікаційними номерами складових частин (кузова, шасі, рами) не допускається. Перша державна реєстрація таких засобів, а також ввезених на митну територію України транспортних засобів, що розшукуються правоохоронними органами інших держав, не проводиться.

Не допускається державна реєстрація (перереєстрація), зняття з обліку транспортних засобів, крім випадків вибракування їх у цілому, номери двигунів яких мають ознаки навмисного знищення або підробки (крім випадків повернення транспортного засобу законному власнику із знищеним або підробленим ідентифікаційним номером двигуна після незаконного заволодіння таким засобом).

Оскільки законодавчо обмежено будь які реєстраційні дії (зміну власника) та експлуатацію, щодо транспортний засобів номери двигунів яких мають ознаки навмисного знищення або підробки, колегія суддів вважає, що в силу приписів ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» транспортний засіб MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 , як арештоване у межах виконавчого провадження майно, ідентифікаційний номер якого змінювався шляхом видалення номерної наклейки і номерної площадки з позначенням первинного номера та подальшого встановлення виготовленої не заводським способом номерної наклейки і вварювання в кузов кустарним способом металевої пластини з нанесеним не заводським способом видимим позначенням « НОМЕР_2 » не міг бути реалізований шляхом електронних торгів.

Недійсність правочину, договору, акта органу юридичної особи чи документа як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акта органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року у справі № 761/26815/17).

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює (див. постанову Верховного Суду від 24 вересня 2020 року у справі № 372/3161/18, провадження № 61-86св20).

Оскільки встановлено порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, адже позивачу продано майно, яке у наслідок його властивостей є обмеженим в цивільному обороті, колегія судів погоджується із висновком суду першої інстанції, що права позивача є порушеними, адже він позбавлений можливості здійснити державну реєстрацію транспортного засобу та експлуатувати його.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 12, частинами першою п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною другою статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Позивачем доведено, що набуте ним на електронних торгах майно, не відповідає заявленим при продажу характеристикам, адже є обмежено оборотознатним. Державною виконавчої служби, наведене не спростовано, а доводи щодо неможливості встановити недоліки транспортного засобу, до проведення торгів не ґрунтуються на вимогах закону, що покладають на державну виконавчу службу, обов`язок перевірки майна під час його опису й арешту.

З огляду на вище викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції задоволення вимог позивача про визнання недійсними електронних торгів від 18.01.2021 року за № 522156 з реалізації арештованого майна, а саме: лот № 460769 - Мерседес-Бенц, модель 313 ЦДІ та стягнення з Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на користь позивача грошових коштів за сплачений товар в сумі - 119 326,00 грн., та стягнення з Державного підприємства «Сетам» на користь ОСОБА_1 грошові кошти, сплачених за проведення торгів в сумі 2 202 грн.

Доводи апеляційної скарги про те, що позивач не скористався правом на оскарження дій приватного виконавця у межах виконавчого провадження, не заслуговують на увагу, адже, позивач не є учасником виконавчого провадження, а є покупцем майна на електронних торгах, продавцем яких виступав відповідач Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ).

Апеляційний суд звертає увагу, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц).

Сторони мають усвідомлювати, що інститути апеляційного та касаційного перегляду впроваджені для усунення можливих помилок судового розгляду справ у першій інстанції, а не для усунення помилок сторони, допущених нею під час розгляду справи судом першої інстанції, у формулюванні стороною своїх позовних вимог, аргументів та формуванні їх доказової бази (відповідного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 12 жовтня 2023 року (справа № 499/895/19).

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів апелянта по суті спору та їх відображення в оскаржуваному судовому рішенні, питання вмотивованості висновків суду, колегія суддів виходить з того, що у справі, яка розглядається, сторонам надано мотивовану відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правильних висновків суду першої інстанції.

Отже оскаржуване рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду відповідають встановленим обставинам, підстави для зміни чи скасування судового рішення та задоволення апеляційної скарги не встановлені.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) залишити без задоволення.

Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 20 грудня 2024 року.

Судді: Є. П. Євграфова

Т. О. Писана

Д. Р. Гаращенко