Справа №295/4428/24
УХВАЛА

06.05.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради (адреса: м. Житомир, вул. Київська, 48) до ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_5 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_6 (адреса: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідачів по 7 683,19 грн. боргу за спожиті послуги централізованого опалення.

Представник позивача просить розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Підстав для залишення заяви без руху, повернення та відмови у відкритті провадження у справі не вбачається.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У відповідності до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

З огляду на предмет позову дана справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про необхідність прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі в частині позовних вимог до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та призначення справи до розгляду по суті у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, відтак клопотання представника позивача підлягає задоволенню.

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , однак зняті з реєстрації у зв`язку зі смертю (померли ІНФОРМАЦІЯ_1 та 08.01.2023 року відповідно).

Зазначене підтверджується копіями актових записів про смерть №2215 від 01.09.2020 року, №87 від 09.01.2023 року, складених відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

За пунктом 1 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

У статті 46 ЦПК України вказано, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

За частиною четвертою статті 25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 55 ЦПК України зазначено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Отже, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе за статтею 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільне процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року в справі № 473/1433/18).

Відповідно до правового висновку, наведеного в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Подібна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 06 липня 2022 року в справі № 203/3236/19.

У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14-ц зазначено, що провадження у справі не підлягає відкриттю у разі подання позову до особи, яка померла. Позивач має право пред`явити вимоги до спадкоємців померлого відповідача відповідно до статей 1281, 1282 ЦК України.

Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18, яка також підтримана у постанові Верховного Суду від 06 липня 2022 року в справі № 203/3236/19.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 померли ІНФОРМАЦІЯ_1 та 08.01.2023 року відповідно, тобто ще до пред`явлення позивачем до них позову, суддя дійшов висновку про відмову у відкритті провадження в справі за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради в частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, оскільки вказані вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 19, 186, 187, 190-192, 263, 274, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження по справі за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради в частині вимог до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії.

Клопотання представника Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради задовольнити та розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 05.06.2024 року о 09 год. 30 хв. у залі судових засідань № 4-Б-2 Богунського районного суду міста Житомира за адресою: м. Житомир, майдан Соборний, 1.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позов з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі наявні у нього докази на підтвердження заперечення проти позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи згідно ч. 3 ст. 83 ЦПК України. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання зазначених вимог, повертає її заявнику без розгляду.

Попередити учасників справи про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Інформацію щодо справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://bg.zt.court.gov.ua/sud0604/.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження у справі може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 261 ЦПК України.

Суддя Д.В. Кузнєцов