Справа № 541/3957/23
Провадження № 2/541/127/2024
У Х В А Л А

01 липня 2024 року м.Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівський Олександр Андрійович розглянувши заяву про відвід по справі ОСОБА_1 до Миргородської міської ради Полтавської області, треті особи які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , Приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Пазинич Руслан Вікторович про визначення додаткового строку прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

14 листопада 2023 року до суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Миргородської міської ради Полтавської області, третя особа Приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Пазинич Руслан Вікторович про визначення додаткового строку прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 20 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

30.01.2024 суд провів підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Миргородської міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку прийняття спадщини. За його наслідками суд ухвалю закрив підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. Даною ухвалою також зобов`язано приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Пазинича Р.В. надати на адресу суду в термін до 15 лютого 2024 року копію спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

До початку судового розгляду судом встановлено, що матеріали спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 містять заяви про прийняття спадщини як позивачки ОСОБА_1 так і ОСОБА_2 . Остання подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини як спадкоємець четвертої черги. А позивачка ОСОБА_1 як спадкоємець за заповітом.

Суд, враховуючи те, що рішення по справі може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_2 , яка також подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, постановив ухвалою від 18.04.2024 про залучення її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

До початку судового розгляду справи по суді представник Миргородської міської ради Сінельник Н.А. звернулась до суду з клопотанням про приєднання до справи, у якості доказу остаточного рішення суду за наслідками судового розгляду заяви Миргородської міської ради про визнання відумерлою квартиру, яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Представник позивача адвокат Руль М.І. заперечила дане клопотання з підстав того, що клопотання не оформлено згідно вимог ЦПК України .

Присутня ОСОБА_2 також заперечувала проти задоволення клопотання.

Суд відмовив у задоволенні клопотання представник Миргородської міської ради Полтавської області, з підстав того, що клопотання про долучення доказу не оформлено відповідно до вимог законодавства, однак враховуючи те, що рішення яке пропонувала долучити представник стосується цивільної справи, яка перебувала в провадження Миргородського міськрайонного суду і після прийняття остаточного рішення Полтавським апеляційним судом справа буде повернута до суду першої інстанції, суд приєднає рішення до справи за позовом ОСОБА_1 .

Після завершення судового засідання 01.07.2024 ОСОБА_2 подала до суду заяву про відвід судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівському О.А. з підставу того, що головуючи вчинив дії по збиранню доказів по цивільній справи, крім дозволених випадків зазначених у статі 13 ЦПК України. А тому вказана обставина дає їй підстави вважати головуючого упередженим а його дії суперечать ст. 2 ЦПУ України, в якій визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд цивільної справи.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами 2-4 ст.36 ЦПК України передбачено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Європейський суд з прав людини вказує, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Враховуючи те, що мотивом заявленого відводу є незадоволення сторони з процесуальними рішеннями судді, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суддя вважає що обставини викладені в заяві відповідача ОСОБА_2 про відвід головуючого судді не можуть свідчити про наявність упередженості судді Городівського Олександра Андрійовича при розгляді справи. Так як головуючим забезпечується рівний підхід до реалізації процесуальних прав обох сторін з метою всебічного та об`єктивного розгляду справи, та заявницею не зазначені і не доведені будь-які обставини, які б підтверджували, що суддя прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, тому суд приходить до висновку, що вказана заява про відвід головуючого судді не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_2 від 01 липня 2024 про відвід судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівського Олександра Андрійовича вважаю необґрунтованою.

Справу передати керівнику апарату Миргородського міськрайонного суду Полтавської області для визначення в порядку, встановленому ст.14,33 ЦПК України, іншого складу суду, на розгляд якого буде передано заяву про відвід головуючого судді.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О. А. Городівський