Справа № 632/1013/24
провадження № 2-о/632/55/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті провадження у справі

01 липня 2024 рокум. Первомайський

Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі судді Кочнєва О.В, вирішуючи питання можливості відкриття провадження по цивільній справі окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

14.06.2024 року заявниця як внутрішньо переміщена особа з місцем реєстрації на території м. Первомайський Лозівського району Харківської області звернулася до суду із заявою, в якій просила встановити факт родинних відносин із її померлим сином ОСОБА_3 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підставою цього вказала подання нею позовної заяви до Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області та відмову уповноваженого державного нотаріуса в оформленні спадкових прав за відсутності доказів родинних відносин між заявницею та померлим.

Разом із заявою надала суду заяву про витребування копії спадкової справи, заведеної після померлого ОСОБА_3 та заяву про виклик та допит у судовому засіданні свідків для підтвердження заявлених вимог.

Підставою звернення до Первомайського міськрайонного суду Харківської області заявниця визначила ч.1 ст.316 ЦПК України за місцем свого фактичного проживання, з чим суддя погоджується.

В той же час у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 слід відмовити, оскільки станом на час подання відповідної заяви існує спір про право з невірно визначеним колом заінтересованих осіб, а саме той факт, що жодна інша особа не звернулася за оформленням спадкових прав не впливає на той факт, що заявниця порушила строк звернення до нотаріуса для оформлення спадкових прав, його пропустила (закінчився 23.03.2024 року, а заявниця звернулася до нотаріуса 05.04.2024 року), а відповідно не здійснила обов`язкових дій для оформлення спадщини.

Доказом цього є практика Верховного суду, який первинно ще 25.01.2023 року у постанові у справі №676/47/21, провадження №61-8014 св22, яка в подальшому була підтримана іншими постановами Верховного суду визначив:

-правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України;

-строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України);

-законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини;

-пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, первинна редакція без подальших змін) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

В даній справі встановлення юридичного факту можливе виключно у позовному провадженні, де, до того ж відповідачами повинні стати військова частина, де померлий проходив службу, оскільки в разі встановлення заявленого заявницею юридичного факту вона буже мати право на отримання недоотриманої померлим сином грошового утримання на день смерті та відповідний центр комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації померлого (змінений на інший через тимчасову окупацію території), де заявниця буде мати право на отримання державної соціальної допомоги родичам загиблих при захисті суверенітету та територіальної цілісності компенсаційних виплат, що впливає на суб`єктний склад учасників справи.

До того ж, в даній справі заявниця поставити заінтересованою особою Якогось невідомого суду ОСОБА_2 , навіть не повідомивши, що це за особа, яке відношення має до померлого, що має другорядне відношення до прийнятого судом рішення, однак впливає на чіткість заявлених вимог і що є обов`язком саме заявниці при зверненні до суду в окремому провадженні.

Інші доводи заяви не впливають на суть прийнятого суддею рішення.

Відповідно до ч.4 ст.315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

На підставі частини 2-4 ст.186 ЦПК України про відмову у відкритті провадження у справі постановляється ухвала. Така ухвала надсилається заявникові не пізніше наступного дня після її постановлення в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу. До ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, що надсилається заявникові, додаються позовні матеріали. Копія позовної заяви залишається в суді.

На підставі викладеного та керуючись ч.ч.2-4 ст.186, ст.ст. 260, 261, ч.4 ст.315, п.7 ч.1 ст.353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, відмовити через наявність спору про право.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги заявником по справі, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду безпосередньо або шляхом використання підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому копії ухвали суду.

Суддя - Олег КОЧНЄВ