П О С Т А Н О В А

Іменем України

28 червня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Джуги С.Д.,

суддів: Собослоя Г.Г., Мацунича М.В.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кислий Андрій Матвійович, на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 січня 2024 року у складі судді Заболотного А.М., про повернення заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування виконавчий комітет Мукачівської міської ради, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною і призначення опікуна,-

в с т а н о в и в :

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 січня 2024 року заяву ОСОБА_1 , де заінтересовані особи орган опіки та піклування виконавчий комітет Мукачівської міської ради, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною і призначення опікуна повернуто заявнику на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Заперечуючи ухвалу суду, ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кислий А.М, подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у суду першої інстанції не було правових підстав для повернення заяви з посиланням на п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, оскільки поданий через "Електронний суд", разом із заявою ордер серії АО 1109191 від 08.12.2023 року на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_1 був підписаний кваліфікованим електронним підписом користувача - адвоката Штець І.І., який прирівнюється до власноручного підпису.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Повертаючи заяву ОСОБА_1 , де заінтересовані особи орган опіки та піклування виконавчий комітет Мукачівської міської ради, ОСОБА_2 , про визнання особи недієздатною і призначення опікуна, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки адвокат Штець І.І. не надав належно оформленого ордера на підтвердження своїх повноважень щодо представництва позивача у Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області, відтак, таку заяву слід повернути заявнику на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

З такими висновками погоджується і апеляційний суд виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, адвокат Штець І.І. в інтересах ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до Мукачівського міськрайонного суду в порядку окремого провадження із заявою про визнання особи недієздатною і призначення опікуна, в якій просив визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним та призначити заявника ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 .

Заяву від імені заявника підписано адвокатом Штець І.І., який на підтвердження своїх повноважень здійснювати представництво інтересів ОСОБА_1 подав ордер АО № 1109191, дата видачі ордера 08.12.2023 року, який подано до суду через систему «Електронний суд».

Частинами 5,6 ст.43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі Положення), з подальшими змінами, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Пунктом 9 Положення передбачено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Змістом пункту 11 Положення визначено, що ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Пунктом 12 Положення передбачено перелік реквізитів, які має містити ордер на надання правничої (правової) допомоги.

Згідно з пунктом 12.10 Положення ордер має містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко вказав, які саме реквізити та відомості повинен містити ордер.

На підтвердження своїх повноважень діяти в інтересах ОСОБА_1 адвокат Штець І.І. до заяви додав ордер АО № 1109191 від 08.12.2023 (а.с.10).

Однак, зі змісту поданого адвокатом ордера вбачається, що він не містить всі обов`язкові реквізити, а саме підпису адвоката Штець І.І. у графі «Адвокат».

Таким чином, доданий до заяви ордер № 1109191 не є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта, оскільки такий не містить підпису адвоката.

Доводи апеляційної скарги про те, що доданий ордер був підписаний кваліфікованим електронним підписом користувача - адвоката Штець І.І., який прирівнюється до власноручного підпису не беруться до уваги, оскільки скріплення заяви електронним цифровим підписом, зокрема скріплення електронним цифровим підписом скан-копії ордеру про надання правничої (правової) допомоги, а також подання заяви із застосуванням підсистеми «Електронний суд» із доданням до останньої не підписаної скан-копії ордеру не підтверджує дотримання форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, зокрема на підписання заяви, як того вимагають норми Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення.

Зазначений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22 грудня 2022 року в справі № 450/569/22, від 09 березня 2023 року у справі №466/893/22, в ухвалах від 20 липня 2023 року у справі № 183/3972/22, від 08 лютого 2024 року у справі № 554/4494/21, від 19 лютого 2024 року у справі № 522/18253/21, від 13 березня 2024 року у справі № 2-738/2011, від 14 травня 2024 року у справі № 757/38559/21-ц.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, до заяви також було додано в електронному вигляді ордер на надання правничої (правової) допомоги, виданий адвокатом Штець І.І. сформований в системі «Електронний суд» (а.с.7).

Як передбачено Інструкцією користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, затвердженою наказом державного підприємства «Центр судових сервісів» від 22 серпня 2021 року № 74-ОД (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката (розділ 8 цієї Інструкції) мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів у справі та загальний ордер (без зазначення номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Обсяг певних повноважень та їх межі виникають у представника згідно з паперовим ордером, якому має відповідати й електронний ордер, сформований в підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи.

Так, до заяви також додано в електронному вигляді ордер, виданий адвокатом Штець І.І., в якому зазначено, що такий видано на підставі ордеру АО № 1109191 від 08.12.2023, який сформований у системі «Електронний суд».

Проте, зазначення в електронному ордері, сформованому через систему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво.

Отже, сам по собі ордер, сформований в системі «Електронний суд» не підтверджує повноваження адвоката на представлення інтересів особи, оскільки такий ордер не містить реквізити, передбачені Положенням.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 29 грудня 2021 року у справі № 140/17547/20 (провадження № К/9901/45105/21) та від 12 січня 2022 року у справі № 640/25017/19 (провадження № К/9901/47803/21), від 04 березня 2024 року у справі № 212/5202/23 (провадження № 61-2585ск24), від 19 березня 2024 року у справі № 509/7067/21 (провадження № 61-3456ск24), від 05 червня 2024 року у справа № 372/3965/22 (провадження № 61-5855св24).

Таким чином матеріалами з матеріалів справи слідує, що до поданої в порядку окремого провадження заяви про визнання особи недієздатною і призначення опікуна адвокатом Штець І.І. в інтересах ОСОБА_1 не було подано належного документу на підтвердження права вчинення дій в інтересах клієнта, зокрема, на вчинення такої процесуальної дії, як подання та підписання поданої заяви.

Згідно з п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З врахування того, що заявником не було подано належного документу на підтвердження права вчинення дій в інтересах клієнта, зокрема, на вчинення такої процесуальної дії, як подання та підписання поданої заяви, відтак, суд першої інстанції дійшов до вірного висновку про наявність підстав для повернення заяви п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги не спростовують вищенаведених висновків суду, а тому не заслуговують на увагу.

Ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування чи зміни не має.

За таких обставин, апеляційну скаргу, відповідно до ст. 375 ЦПК України, слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Виходячи з наведеного та керуючись ст.ст. 60, 62, 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кислий Андрій Матвійович, залишити без задоволення.

Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 28 червня 2024 року.

Головуючий:

Судді: