Справа № 305/1233/21
Провадження № 22-ц/4806/213/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

28 червня 2024 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Джуга С.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (особа, яка не брала участі у справі), в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року у справі №305/1233/21 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми, -

в с т а н о в и в:

У липні 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» звернулося з позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми.

Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року позов товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованість розраховану на підставі ч.2 ст.625 ЦК України за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішенням суду від 08 вересня 2011 року, яка за період з 01 червня 2018 року по 26 травня 2021 року становить 39 362,35 грн та складається з 23 % річних на суму заборгованості станом на 01 червня 2018 року в розмірі 29 998,52 грн. та інфляційних втрат на суму заборгованості станом на 01 червня 2018 року в розмірі 9 363,83 грн. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задоволено частково. Рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року скасовано. Позов товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованість за невиконання грошового зобов`язання за період з 09 вересня 2011 року по 26 травня 2021 року в сумі 1 080 906, 70 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, як особа, яка не брала участі у справі, 29 лютого 2024 року через систему "Електронний суд" подала до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року у справі №305/1233/21.

Вказану справу витребувано з Рахівського районного суду Закарпатської області.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 28 червня 2024 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (особа, яка не брала участі у справі), в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, в частині оскарження постанови Закарпатського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року, у справі №305/1233/21 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми - відмовлено.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивуючи тим, що апелянт ОСОБА_1 не була залучена до розгляду справи і дізналася про оскаржуване рішення лише 23.02.2024, а тому вважає, що є підстави для поновлення строку для апеляційного оскарження.

Разом з тим, до Закарпатського апеляційного суду позивачем ТОВ "Кредитні ініціативи" подано заперечення проти клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. У поданому запереченні позивач зазначає, що 17.01.2024 приватним виконавцем Роман Р.М. відкрито виконавче провадження ВП №73867757 з виконання судового рішення у справі №305/1233/21. Після відкриття апеляційного провадження сім`єю "Агопшук" ініційовано сім судових проваджень. Окрім того, позивач просить звернути увагу на те, що усі заяви містять у собі суперечності стосовно дат та обставин справи. Зокрема, вказує, що 16.02.2024 ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову у справі №305/459/24, в якій вона просила накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :09:001:0923, яка описана приватним виконавцем 29.01.2024. 20.02.2024 ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на описану приватним виконавцем вищевказану земельну ділянку у зв`язку з тим, що така є спільним сумісним майном подружжя. Також позивач звертає увагу на те, що згідно поданих доказів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 тривалий час перебувають у шлюбі та проживають разом, що на його думку фактично спростовує доводи апелянта ОСОБА_1 , що їй не було відомо про наявність судового спору.

Стосовно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження слід зазначити наступне.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенції) гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно із ч.1 ст.352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ст.354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається - протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, у липні 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» звернулося з позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми.

Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року позов товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованість розраховану на підставі ч.2 ст.625 ЦК України за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішенням суду від 08 вересня 2011 року, яка за період з 01 червня 2018 року по 26 травня 2021 року становить 39 362,35 грн та складається з 23 % річних на суму заборгованості станом на 01 червня 2018 року в розмірі 29 998,52 грн. та інфляційних втрат на суму заборгованості станом на 01 червня 2018 року в розмірі 9 363,83 грн. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 09 листопада 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задоволено частково. Рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року скасовано. Позов товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованість за невиконання грошового зобов`язання за період з 09 вересня 2011 року по 26 травня 2021 року в сумі 1 080 906, 70 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Європейський суд з прав людини зауважував, що «одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами» (USTIMENKO v. UKRAINE, № 32053/13, § 46, ЄСПЛ, від 29 жовтня 2015 року).

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 89 ЦПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Апелянт має враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строку оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку і у разі, коли відповідну апеляційну скаргу подано особою, не залученою до участі у справі. Разом з цим, неучасть у справі особи, яка звертається зі скаргою з посиланням на те, що рішення у цій справі стосується її прав та інтересів, не є безумовною підставою визнання причин пропуску строку поважними та поновлення цього строку.

Так, на обгрунтування поважності причин пропуску строку в апеляційній скарзі зазначено, що апелянт ОСОБА_1 не була залучена до розгляду справи і дізналася про оскаржуване рішення від 14 липня 2022 року лише 23 лютого 2024 року, додавши до апеляційної скарги лист ОСОБА_2 від 22 лютого 2024 року.

Зі змісту вказаного листа слідує, що 22.02.2024 ОСОБА_2 повідомляє ОСОБА_1 про наявність оскаржуваного рішення від 14 липня 2022 року.

Водночас, з матеріалів справи та поданих позивачем заперечень проти клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вбачається, що 17.01.2024 приватним виконавцем Романом Р.М. було відкрито виконавче провадження ВП №73867757 з виконання судового рішення у справі №305/1233/21.

29.01.2024 приватним виконавцем Романом Р.М. винесено постанову про опис та арешт майна боржника ОСОБА_2 у виконавчому провадженні №73867757, якою описано та накладено арешт на земельну ділянку за кадастровим номером :09:001:0923, площею 0,1200 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

16.02.2024 ОСОБА_1 подано до Рахівського районного суду Закарпатської області заяву про забезпечення позову у справі №305/459/24, в якій заявник просить винести ухвалу про забезпечення позову шляхом: 1) накладення арешту на земельну ділянку, площею 0,1200 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :09:001:0923, цільове призначення для обслуговування житлового будинку та господарських споруд; 2) зупиненням реалізації (продажу) арештованого майна: земельної ділянки площею 0,1200 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :09:001:0923, цільове призначення для обслуговування житлового будинку та господарських споруд.

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 19.02.2024 у справі №305/459/24 заяву про забезпечення позову до подання позову ОСОБА_1 - повернуто заявнику (https://reyestr.court.gov.ua/Review/117054755).

В подальшому, ОСОБА_1 подано до Рахівського районного суду Закарпатської області у справі №305/482/24 заяву про забезпеченння позову до подання позову, у якій заявник просила вжити заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на земельну ділянку площею 0,1200 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :09:001:0923.

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 20.02.2024 у справі №305/482/24 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позову - відмовлено ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Зі змісту вказаної ухвали суду вбачається, що на обгрунтування заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 вказувала на те, що 17.01.2024 відносно ОСОБА_2 як боржника приватним виконавцем Романом Р.М. відкрито виконавче провадження №73867757 стягувачем за яким є ТОВ «Кредитні ініціативи» на примусове виконання виконавчого листа 305/1233/21, виданого 03.01.2024 Закарпатським апеляційним судом по справі за позовом ТОВ «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення та трьох процентів річних від простроченої суми. Зазначала, що ОСОБА_1 стало відомо, що земельна ділянка у рамках виконавчого провадження виставлена на електроні торги 07.03.24 за ціною 562 296,00 гривень, однак вона не надавала згоду на погашення заборгованості у виконавчому провадженні за рахунок своєї частки у спільній частковій власності на земельну ділянку. Вказувала, що представник ОСОБА_1 09.02.2024 подав виконавцю заяву про припинення звернення стягнення на спільне майно подружжя, згідно до якої просив у рамках виконавчого провадження врахувати, що подружжю належить на праві спільної сумісної власності земельна ділянка площею 0,1200 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :09:001:0923; не вчиняти виконавчі дії, щодо примусової реалізації спільної сумісної власності вищезазначеної земельної ділянки ( ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Окрім цього, матеріалами справи підтверджується, що апелянт ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 перебувають у шлюбі з 20.04.1991 та проживають разом за однією адресою. При цьому, відповідачу ОСОБА_2 за місцем проживання направлялись поштові відправлення, як при розгляді справи в суді першої інстанції, так і в суді апеляційної інстанції, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення ОСОБА_2 поштових відправлень.

Таким чином, твердження апелянта, що про наявність рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року вона дізналася лише 23.02.2024 з листа ОСОБА_2 від 22.02.2024, як на підставу для поновлення строку, не можна визнати переконливими.

Верховний Суд у своїх судових рішеннях неодноразово зазначав, що у кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

З огляду на викладене, наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними.

Згідно ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

За наведених обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 (особа, яка не брала участі у справі), в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року, підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянта та надати їй строк - протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали для можливості звернутися до Закарпатського апеляційного суду із заявою та вказати інші підстави для поновлення строку.

Також подана апеляційна скарга не відповідає п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість в апеляційній скарзі заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з важким матеріальним становищем з посиланням на те, що апелянт ніде не працює, на її утриманні перебуває малолітня дитина ОСОБА_3 та її недієздатна матір.

Стосовно клопотання про звільнення від сплати судового збору слід зазначити наступне.

Згідно з ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI «Про судовий збір» та 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Так, на обгрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору до апеляційної скарги додано відомості від 15.02.2024 видані на ім`я ОСОБА_1 з Державного реєстру фізичних осіб платників про суми виплачених доходів та утриманих податків; форма ОК-5 від 15.02.2024 відомостей Пенсійного фонду України індивідуальні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 ; витяг з реєстру юридичних осіб і ФОП, щодо не реєстрації апелянта як ФОП; свідоцтво про народження дитини апелянта ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; довідку від 02.02.2024 №07.1-05/194.

Надані відомості з державного реєстру платників податків про суми виплачених доходів ОСОБА_1 з 1 кварталу 2023 року по 3 квартал 2023 року про відсутність інформації про доходи ОСОБА_1 , не показує майновий стан за попередній календарний рік та не відображає в повній мірі всі дані майнового стану апелянта, а саме відсутності у особи грошових коштів на рахунку, рухомого чи нерухомого майна тощо.

З інших наданих апелянтом доказів також не можливо повністю встановити майновий стан ОСОБА_1 та її дохід за попередній календарний рік.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Васильєв П.С., про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, апелянту необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" в редакції чинній на дату подання апеляційної скарги за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

При поданні позовної заяви (2021 р.) майнового характеру, яка подана юридичною особою з ціною позову 1 080 906,70 грн., судовий збір підлягав сплаті у розмірі 16213,60 грн.

Отже, по даній справі судовий збір за подання апеляційної скарги становить 19456,32 грн. (16213,60 грн. х 150% = 24320,40 грн. х 0,8), який повинен бути внесений або перерахований апелянтом за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0007493

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101__________(РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Закарпатський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Окрім того, відповідно до п.2 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет.

У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно з ч.7 ст. 43 ЦПК України передбачено, що у разі подання до суду в електронній формі апеляційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

До апеляційної скарги додано роздруківку про надсилання копії апеляційної скарги адвокатом Васильєв П.С. на електронні адреси інших учасників справи.

Так, апеляційна скарга подана в електронній формі через систему "Електронний суд".

Однак, всупереч ч.7 ст. 43 ЦПК України апелянтом не додано доказ надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Васильєв П.С., на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянта та надати їй строк на протязі десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків шляхом подачі документу про сплату судового збору та доказу надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Керуючись ст.ст. 136, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Наведені ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року - визнати неповажними.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 (особа, яка не брала участі у справі), в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 (особа, яка не брала участі у справі), в інтересах якої діє адвокат Васильєв Павло Сергійович, на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 14 липня 2022 року - залишити без руху, про що повідомити апелянта та надати їй строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, якщо апелянтом протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали не буде вказано інші підстави для поновлення строку з наданням доказу поважності причин пропуску такого строку або вказані ним підстави будуть визнані неповажними, то у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

А у разі якщо протягом встановленого строку апелянтом не буде подано документ про сплату судового збору та доказ надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи, то апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повертатися.

Суддя С.Д. Джуга