Справа №:755/7089/24
Провадження №: 2-о/755/313/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" травня 2024 р. місто Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 , про усиновлення повнолітньої особи,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в порядку окремого провадження з вимогою:

«Дозволити громадянину України ОСОБА_1 усиновити повнолітню особу, громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Внести зміни в актовий запис цивільного стану про народження ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складений свідоцтвом про народження серією НОМЕР_1 від 01 лютого 1991 року, згідно запису №65 від 01 лютого 1991 року, в якому записати усиновлювача батьком дитини, в графі «відомості про батька» вказати - батько - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України».

Вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 на предметом дотримання вимог цивільного процесуального законодавства щодо форми та змісту поданої до суду заяви, суддя приходить до наступних висновків.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України)

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом IV ЦПК України. ( ч. 3 ст. 294 ЦПК України)

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення.

Заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені статями 310, 311 ЦПК України.

Згідно із вимогами ст. 310 ЦПК України заява про усиновлення дитини або повнолітньої особи, яка не має матері, батька або була позбавлена їхнього піклування, подається до суду за місцем їх проживання.

Відповідно до ч. 1 ст. 311 Цивільного процесуального кодексу України, заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи: 1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя; 2) медичний висновок про стан здоров`я заявника; 3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; 4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; 5) інші документи, визначені законом.

Позовна заява як і рішення суду (ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України) має свою структуру. Якщо рішення суду складається з таких частин як: вступна, описова, мотивувальна і резолютивна, про що прямо зазначається в ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України, то позовна заява також містить відповідні частини: вступна, описова, мотивувальна і прохальна.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше - для визначення предмета доказування по даній справі.

Відповідно до ст. 233 Сімейного кодексу України, на підставі рішення суду про усиновлення в актовий запис про народження дитини або повнолітньої особи, складений органами державної реєстрації актів цивільного стану України, орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни і видає нове Свідоцтво про народження з урахуванням цих змін. Свідоцтво про народження, що було видане раніше, анулюється

Внесення змін до актового запису про народження дитини, яка усиновлена, регламентується Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затвердженими Наказом Мін`юста України Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання та Наказом Мін`юста України «Про окремі питання діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану»

Виходячи з положень ч. 1 статті 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

Згідно із вимогами п. 1.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання» внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану) у випадках, передбачених чинним законодавством.

За змістом п. 1.7. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання» зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису, за винятком випадків, встановлених у пункті 2.28 розділу II цих Правил.

Згідно з п. 2.28 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, у разі якщо актовий запис цивільного стану, до якого необхідно внести зміни у зв`язку з усиновленням, скасуванням усиновлення, визнанням усиновлення недійсним, визнанням та встановленням факту батьківства, материнства, а також доповненням і виправленням відомостей, що в ньому містяться, було складено компетентним органом іноземної держави, з якою Україною не укладено договору про правову допомогу та правові відносини у цивільних і сімейних справах, або якщо законодавством іноземної держави встановлено інший порядок внесення змін, відмінний від передбаченого законодавством України, або неможливості його направлення органами іноземної держави (стихійне лихо, військові дії тощо), що підтверджується відповідними документами, актовий запис цивільного стану попередньо поновлюється відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника. Про поновлення актового запису цивільного стану та внесення до нього відповідних змін повідомляється компетентному органу іноземної держави. У разі необхідності внесення змін до актового запису цивільного стану, що зберігається на тимчасово окупованій території України, цей запис попередньо поновлюється у відділі державної реєстрації актів цивільного стану, до якого подано відповідну заяву громадянами України, що проживають на тимчасово окупованій території України або переселилися з неї; у відділі державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання громадянина України, яке знаходиться за межами тимчасово окупованої території України.

Оскільки відомості про зміну прізвища та по батькові підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, заявнику необхідно зазначити в заяві про усиновлення в якості заінтересованої особи Відділ державної реєстрації актів цивільного стану, яким здійснено актовий запис про народження дитини.

Крім того, заявником не долучено до заяви обов`язкові докази, які мали підтвердити наступні обставини, а саме: стан здоров`я ймовірного усиновлювача та дитини, яка усиновлюється; наявність у заявника нерухомого майна на праві власності чи/то користування, найму (оренди житлового приміщення).

Крім того, до заяви має бути долучено Повний Витяг з актового запису про народження дитини, яку має намір усиновити заявник, що необхідно задля з`ясування відомостей про батьків дитини, безпосередньо внесення даних щодо батька дитини (визнання ним свого батьківства ( рішення суду про встановлення батьківства) та або запису про батька на підставі ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

На виконання ухвали заявнику необхідно вірно сформувати свої заявлені вимоги, та викласти заяву у новій редакції, у відповідності до кількості учасників справи.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення заяви без руху та надати строк заявнику для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись статтями. 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 , про усиновлення повнолітньої особи, - залишити без руху.

Надати можливість заявнику виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання заявником ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: