Головуючий у І інстанції Петров Д.В.
Провадження №22-ц/824/1945/2024 Доповідач у ІІ інстанції Матвієнко Ю.О.
У Х В А Л А

18 січня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Матвієнко Ю.О.,

суддів: Гуля В.В., Мельника Я.С.,

при секретарі: Ковтун М.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 06 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Латанюк Інна Альфредівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Вишнякова Ірина Валеріївна, про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернувся досуду з вищевказаним позовом та просив ухвалити рішення про його задоволення, посилаючись на те, що він є рідним сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті його батька ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої увійшло майно, яке за життя належало батькові на праві власності, а саме:

1) квартира АДРЕСА_1 ;

2) квартира АДРЕСА_2 ;

3) земельна ділянка кадастровий № :01:080:5201, що знаходиться в Київській області, Києво-Святошинському районі, с. Білогородка, масив «Помірки»;

4) легковий автомобіль CHEVROLET, 2006 року випуску, модель AVEO, тип «ЛЕГКОВИЙ ХЕТЧБЕК» № кузову (шасі, рами) НОМЕР_1 , реєстраційний № НОМЕР_2 , зареєстрований 27.05.2006 року УДАІ ГУ МВС України у м. Києві;

5) інше майно, яке належало за життя батькові.

Вказував, що після смерті батька та відкриття спадщини, від свого рідного брата ОСОБА_2 позивач дізнався про те, що відносно зазначеного спадкового майна його батьком за життя складено нотаріально посвідчений заповіт від 07.07.2020 року, за яким квартира АДРЕСА_1 заповідається особі на ім`я ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , решта зазначеного майна рідному молодшому брату позивача - ОСОБА_2 . При цьому, ані серія та номер паспорту даної громадянки, ані її РНОКПП, ані зареєстрована адреса місця проживання цієї особи в заповіті не вказані. Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Латанюк І.А., зареєстрований в реєстрі за № 1008, 1009.

Вищевказаний заповіт позивач вважає таким, що підлягає скасуванню як правочин, що суперечить вимогам закону відповідно до ст. 215 ЦК України, вчинений внаслідок зловмисної домовленості певних осіб, всупереч вільній волі спадкодавця у розумінні ст. 1257 ЦК України та під впливом тяжкої для спадкодавця обставини у розумінні ст. 232 - 233 ЦК України.

Зокрема, у січні 2020 року батьку позивача було встановлено діагноз «Гліобластома головного мозку». Позивач вказує, що під час хвороби ОСОБА_4 постійно супроводжував головний біль, провали у пам`яті, падіння зору, порушення координації рухів та ін.

04.03.2020 року ОСОБА_4 було зроблено операцію на головному мозку, він деякий час знаходився у реанімаційному відділенні Київської обласної клінічної лікарні, 9 днів перебував без свідомості.

Позивач вказував, що у квітні 2020 року його батько вже не міг самостійно пересуватися, став лежачим хворим. Позивач зазначив, що за життя ОСОБА_4 мав намір залишити майно після своєї смерті своїм синам.

На думку позивача, у такому стані спадкодавець не міг об`єктивно та адекватно сприймати оточуючу його реальність. На думку позивача саме цими обставинами скористалися відповідачі, склали спірний заповіт із використанням безпорадного стану спадкодавця, за зловмисною домовленістю та з корисливих мотивів.

Враховуючи вищевикладене, позивач і звернувся до суду з даним позовом, у якому просив суд визнати недійсним заповіт ОСОБА_4 від 07.07.2020 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Латанюк І.А., зареєстрований в реєстрі за № 1008, 1009, яким спадкове майно, зазначене у вказаному заповіті, заповідається ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Рішенням Подільськогорайонного суду міста Києва від 06 жовтня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач ОСОБА_1 подав на нього апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права та невідповідність висновків суду обставинам справи, просив рішення суду скасувати та постановити по справі нове судове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Під час розгляду справи апеляційним судом позивачем ОСОБА_1 було заявлено клопотання про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи, яке він обґрунтував необхідністю залучення спеціальних знань для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи та незаконністю відмови у задоволенні подібного клопотання судом першої інстанції.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Купрієнко В.С. клопотання про призначення експертизи підтримали та просили про його задоволення з викладених у ньому підстав.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та їх представники - адвокати Джяутов В.В., Буркацький В.Л. в апеляційному суді проти задоволення клопотання позивача та призначення по справі експертизи заперечили, посилаючись на те, що заявлення такого клопотання є нічим іншим ніж зловживанням позивачем процесуальними правами, зважаючи на ту обставину, що така експертиза в суді першої інстанції призначалась, однак не була проведена з підстав несплати за неї ОСОБА_1 .

Вислухавши думку учасників процесу з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи клопотання, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання заповіту недійсним.

Питання, яке сформульовано позивачем у клопотанні та поставлено на вирішення експертів, має доказове значення у даній справі, оскільки між сторонами існує спір щодо обставин складання померлим ОСОБА_4 заповіту, який позивач просить визнати недійсним, в тому числі, з тих підстав, що спадкодавець у зв`язку із станом здоров`я та отриманим лікуванням не був здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Відповідно до п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо він був складений особою під впливом фізичного або психічного насильства, або особою, яка через стійкий розлад здоров`я не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними. Для встановлення психічного стану заповідача в момент складання заповіту, який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїх дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, суд призначає посмертну судово-психіатричну експертизу.

Таким чином, враховуючи те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, апеляційний суд дійшов висновку про задоволення клопотання позивача та призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи з дорученням її проведення експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України».

Витрати за проведення експертизи суд покладає на позивача ОСОБА_1 .

Призначаючи експертизу, апеляційний суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, згідно якої суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Керуючись ст.ст. 103, 104 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи - задовольнити.

Призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (м. Київ, вул. Кирилівська, буд. 103).

На вирішення експертів поставити наступне питання:

- Чи міг ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в силу свого стану здоров`я, наслідків перенесеного 04.03.2020 року операційного втручання та лікування, правильно розуміти та усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент складання ним заповіту, посвідченого 07.07.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Латанюк Інною Альфредівною?

Надати у розпорядження експертів для проведення експертизи матеріали справи №758/14002/21.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Витрати по оплаті експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Провадження по справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: