Справа № 541/2264/24
Провадження № 2/541/876/2024
У Х В А Л А

27 червня 2024 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Третяк О.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Миргородської міської ради про визнання права власності на будинок за набувальною давністю,

установив:

До Миргородського міськрайонного суду Полтавської області надійшла вказана позовна заява.

Дослідивши зміст поданої заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 і ст. 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Позивачем заявлено позовну вимогу про визнання за ним права власності за набувальною давністю на будинок, що знаходиться по АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_2 . Подана позовна заява містить зазначення ціни позову 56028 грн., але з позовної заяви та додатків до неї не вбачається даних щодо вартості майна чи проведення будь-якої оцінки цього майна.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22 грудня 1995 року, вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Окрім того, вартість майна визначається відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

За статтею 3 зазначеного Закону незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Отже, позивачем для визначення правильної ціни позову необхідно надати докази на підтвердження вартості спірного майна на момент звернення з позовом до суду, на підставі яких можливо буде визначити ціну позову.

Оскільки ціна позову підлягає зазначенню в позовній заяві, суд при вирішенні справи по суті, в силу ст. 141 ЦПК України та вимог Закону України «Про судовий збір» повинен вирішити питання розподілу судових витрат по справі, тому позивачу слід визначитись із ціною позову в частині ціни на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач не додав до позовної заяви доказів, що підтверджують обставини викладені в позовній заяві, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме:

не додано доказів, які б підтверджували факт смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

відсутні докази, які б підтверджували, що згідно інформації ДКП «Миргородтехінвентаризація» власником спірного будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1 була ОСОБА_2 ;

не додано доказів на підтвердження відсутності спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В позовній заяві позивачем зазначено про те, що на підтвердження сплати ним комунальних послуг, будуть згодом долучені відповідні докази.

Суд звертає увагу, що подання доказів є обов`язком учасника справи і самостійне збирання (витребування) доказів судом без відповідного мотивованого клопотання сторони, діючим законодавством не передбачено.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

В позовній заяві позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору, але в порушення вимог ч. 4 ст. 175 ЦПК України не зазначає підстави звільнення його від сплати судового збору.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру.

Відповідно до пп. 1 п. 1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додана квитанція, що підтверджує повну сплату судового збору.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір».

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях, Отримувач коштів ГУК у Полт.обл/Миргород р-н/22030101 , Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959255 , Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.) , Код банку отримувача (МФО) 899998 , Рахунок отримувача UA0016305 , Код класифікації доходів бюджету 22030101 , Призначення платежу *;101;__________( реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Миргородський міськрайонний суд Полтавської області (назва суду, де розглядається справа).

Зважаючи на вищевикладене позивачу необхідно усунути недоліки своєї позовної заяви шляхом приведення останньої до вимог діючого Цивільно-процесуального кодексу України.

Відповідно до правил ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки, дана позовна заява оформлена з порушенням вимог ст. 175 і ст. 177 ЦПК України відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк, що не перевищує 10 днів з дня вручення йому ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Миргородської міської ради про визнання права власності на будинок за набувальною давністю залишити без руху.

Надати позивачу строк, що не перевищує 10 днів з дня вручення йому ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: О. Г. Третяк