КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 752/630/20
Провадження № 22-ц/824/9448/2024
УХВАЛА

13 травня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Мельника Я.С., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 19 січня 2024 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, 13 березня 2024 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

Разом з цим, апелянт заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, яке мотивоване тим, що наразі він не має можливості сплатити судовий збір, оскільки є безробітнім і не має джерел доходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 вказаної статті визначено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути аргументовані.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 29 січня 2024 року у справі № 912/1640/22звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява № 73547/01).

Доказами, які містять відомості про доходи, які підтверджують, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу фізичної особи за попередній календарний рік, що передував року подання скарги, можуть слугувати довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік, перелік банківських рахунків із зазначенням коштів на них, довідка Пенсійного фонду форми ОК-5 або ОК-7, тощо.

В той же час, з долученої апелянтом до заяви про відстрочення сплати судового збору відповіді на запит №176172889 від 28 вересня 2023 року Голосіївського ВДВС у м.Києві ЦМУМЮ (м. Київ) до Пенсійного фонду України неможливо встановити чи розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, апелянтом не надано доказів на підтвердження його скрутного матеріального становища чи наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору. Не додано до апеляційної скарги також доказів, що апелянт вчиняв будь-які дії, спрямовані на виконання ним обов`язку щодо сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на судове рішення.

Суд також звертає увагу, що апелянт не звільнений від сплати судового збору в силу закону.

Отже, вказане клопотання не може бути задоволене судом, оскільки є необґрунтованим.

Відповідно до вимог п. п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент подачі позову) розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог п. п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, у даному випадку апелянту слід сплатити 3 000грн. (2 000 * 150%) судового збору за подачу апеляційної скарги, яку апелянту необхідно сплатити на рахунокотримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.),Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплатити судовий збір.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 19 січня 2024 року залишити без руху та надати строк терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення вказаних недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Ярослав МЕЛЬНИК