Справа № 289/597/24
Номер провадження 2/289/415/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2024 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Мельника О.В., з секретарем судових засідань Писаренко К.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Радомишльської міської ради Житомирської області (місце знаходження / місце проживання: Соборний майдан, буд. 12, м. Радомишль, Житомирський р-н, Житомирська обл., 12201) за участі третьої особи ОСОБА_2 (місце знаходження / місце проживання: КУ «Довбиський психоневрологічний інтернат» вул. Ломоносова, буд. 22, смт. Довбиш, Баранівський район, Житомирська область, 12724) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить право власності на земельну ділянку площею 2,5035 га, що знаходиться за адресою: Житомирська область Житомирський район, Меньківська сільська рада. Позивач вказує, що він є спадкоємцем за заповітом після смерті матері.

Звернувшись до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Данчевої Н.В. з питанням оформлення спадкових прав після смерті матері ОСОБА_3 позивач ОСОБА_1 отримав відмову у видачі йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказане спадкове майно, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та заявнику було рекомендовано звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, оскільки прізвище померлої матері зазначено: « ОСОБА_4 », а прізвище позивача в паспорті зазначено: « ОСОБА_5 ».

Позивач зазначає, що встановити факт родинних відносин між ним та спадкодавцем ОСОБА_3 він може виключно в судовому порядку, оскільки цей факт безпосередньо породжує для нього юридичні наслідки при вступі в спадщину і вирішити його в інший спосіб він не має можливості.

Одночасно вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважної причини, оскільки тривалий час хворів та перебував на амбулаторному лікуванні.

Позивач просить суд встановити факт родинних відносин, що померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є його рідною матір`ю та визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом 2 (двох) місяців після набрання рішенням законної сили.

Ухвалою судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 13 березня 2024 року відкрито провадження в справі та призначено підготовче судове засідання.

Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав, просив їх задовольнити.

Третя особа, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, заяв не подавав.

Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено,що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення,невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п.1 ч.1ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п.2 ч.1 ст.318 ЦПК України у заяві про встановлення факту родинних відносин повинно бути зазначено причини неможливості відновлення або одержання документів, що посвідчують цей факт.

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого виконкомом Меньківської сільської ради Радомишльського району Житомирської області 30 листопада 2007 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його матір`ю записано « ОСОБА_3 ».

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , його матір`ю записано « ОСОБА_3 ».

З виписки з погосподарської книги Заболотського старостинського округу № 454 від 08.11.2023 року вбачається, що з 1967 по 1976 рік ОСОБА_6 був головою сім`ї та ОСОБА_3 є дружиною, а ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 і ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є їх дітьми. Родина проживала за адресою: с. Ходори, Заболотської сільської ради.

Оцінюючи зібрані докази у їх сукупності, суд вважає доведеним факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , які є родичами, а саме матір`ю та сином. Наявність родинних стосунків між ними підтверджується долученими до справи письмовими доказами. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно дост.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Із ч.1ст.1269ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1ст.1270ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до дублікату заповіту від 10 грудня 1992 року посвідченого секретарем Меньківської сільської ради Радомишльського району Житомирської області Рослік Н.В., ОСОБА_3 на випадок своєї смерті все своє майно заповіла своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Згідно довідки Мірчансько-Меньківського старостинського округу Житомирського району Житомирської області Радомишльської міської ради від 07.11.2023 року №447, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Крім померлої в цьому житловому будинку разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований на день смерті та протягом шести місяців після смерті.

Згідно довідки Мірчансько-Меньківського старостинського округу Житомирського району Житомирської області Радомишльської міської ради від 07.11.2023 року №448 вбачається, що житловий будинок з надвірними будівлями ОСОБА_3 знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно виписки з погосподарської книги Заболотського старостинського округу № 454 від 08.11.2023 року вбачається, що з 1967 по 1976 рік ОСОБА_6 був головою сім`ї та ОСОБА_3 є дружина за адресою: с. Ходори.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 077135 від 30 вересня 2004 року, вказаний державний акт виданий на ім`я « ОСОБА_3 ».

З витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74653350 від 08.11.2023 року вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 спадкова справа не заводилась.

Згідно довідки КУ «Довбиський психоневрологічний інтернат» №287 від 21.11.2023 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 дійсно проживає в КУ «Довбиський психоневрологічний інтернат» на повному державному забезпеченні з 24.02.1990 року по даний час.

Згідно довідки КУ «Довбиський психоневрологічний інтернат» №189 від 28.05.2024 року вбачається, що на підставі інформації, яка є в особовій справі ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_8 даних про визнання його недієздатним немає. За час проживання в будинку-інтернаті з 24.02.1990 р. справа про визнання ОСОБА_2 недієздатним не порушувалася. ОСОБА_2 самостійно отримує допомогу по інвалідності, яка йому виплачується по пошті.

Згідно довідки №2 Головного управління охорони здоров`я та медичного забезпечення Київської міської державної адміністрації Поліклініка №2 Шевченківського району м. Києва від 02.01.2024 року вбачається, що з 26.05.2008 по 06.06.2008 року ОСОБА_1 знаходився на амбулаторному лікуванні.

З матеріалів позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки тривалий час хворів та перебував на амбулаторному лікуванні.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.1272ЦК України не застосовуються.

Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_3 інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що перебував на лікуванні, відповідач позов визнає, а тому суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущений з поважних причин.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 200, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1218, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської областіза участі третьої особи ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини, задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , а ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є її рідним сином.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. В. Мельник