Справа № 686/9255/24
Провадження № 2/686/3574/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

04 грудня 2024 рік м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючого судді Колієва С.А.

при секретарі Кучерук Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Хмельницький справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на спадкування,-

в с т а н о в и в :

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 в якому просила визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що не прийняла спадщину за заповітом після померлої ОСОБА_3 та визнати за ОСОБА_1 право на спадкування після смерті ОСОБА_3 за законом першої черги.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Впродовж шестимісячного строку після смерті матері, вона, як спадкоємець першої черги за законом, подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Водночас, приватний нотаріус повідомила їй, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом вона не може, оскільки її мати за життя залишила заповіт від 25.08.2021 року, яким заповіла своє майно ОСОБА_2 . Зазначила, що ОСОБА_2 є її рідною сестрою, є громадянкою російської федерації та з тривалий час проживає на території цієї держави. Коли мати померла, вона повідомила ОСОБА_2 по телефону про смерть матері, проте остання на її поховання не приїхала та заблокувала номер її телефону. Організацією поховання займалася лише вона. Крім того лише вона утримує спадкове майно, а саме оплачує комунальні послуги з утримання спадкової квартири. Відповідач разом з померлою ОСОБА_3 на час смерті останньої не проживала, жодних дій, які передбачені чинним законодавством щодо прийняття спадщини після померлої матері не вчинила.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися. Представник позивача подала до суду письмову заяву, в якій позов підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити, а справу розглянути за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Причини своєї неявки суд не повідомила, відзив на позов не подала.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів та ухвалити у справі заочне рішення.

Фактичні обставини встановлені судом.

Позивач ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 та її матір`ю є ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що відділом ДРАЦС у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький) було видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 20.09.2022 року.

08.11.2022 року ОСОБА_1 , звернулася до приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . На підставі вказаної заяви приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. було заведено спадкову справу №428-2022 щодо майна померлої ОСОБА_3 .

Згідно довідки №З-03-34687 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, яка видана 08.11.2022 року відділом реєстрації місця проживання Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради ОСОБА_3 , 06.02.1949 року була зареєстрована і проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 .

Також встановлено, що 22.11.2019 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким належну їй на праві власності квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Вказаний заповіт був посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Шевцовою І.А. та зареєстрований у реєстрі за № 1332.

У подальшому, 25.08.2021 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким належну їй на праві власності квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .. Вказаний заповіт був посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Шевцовою І.А. та зареєстрований у реєстрі за № 989. Вказаний заповіт на момент смерті ОСОБА_3 не був змінений чи скасований та є чинним.

Листом за вих. №01-16/35 від 25.01.2024 року приватний нотаріус Оксанюк А.А. відмовила у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 , а саме у видачі останній свідоцтва про право на спадщину за законом із посиланням на те, що за життя ОСОБА_3 склала заповіт на ім`я ОСОБА_2 . Оскільки ОСОБА_1 не є інвалідом та особою пенсійного віку, права на обов`язкову долю у спадщині остання не має.

Застосовані норми права та мотиви з яких виходить суд.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За приписами частин першої, пункту першого частини другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу; способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути зокрема визнання права.

Відповідно до частини першої статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (частина перша, друга статті 1221 ЦК України).

У статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною першою, другою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (частина перша статті 1296 ЦК України).

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (частина перша статті 1297 ЦК України).

Іноземний елемент у спадкуванні може виражатися в одній з таких трьох ознак: 1) спадкодавець або спадкоємець є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; 2) спадщина знаходиться на території іноземної держави; 3) юридичний факт, який створює, змінює чи припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави (наприклад, смерть спадкодавця на території іншої держави чи народження дитини, спадкові права якої захищалися до її народження в іншій державі, тощо).

За наявності хоча б однієї із вказаних ознак, до відносин спадкування будуть застосовуватися положення Закону України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до статті 71 Закону України «Про міжнародне приватне право» спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні, - правом України.

Як встановлено з матеріалів справи за життя ОСОБА_3 був складений заповіт від 25.08.2021 року, яким належну їй на праві власності квартиру остання заповіла ОСОБА_2 . Вказаний заповіт був посвідчений у встановленому законом порядку та на час смерті ОСОБА_3 був чинний. За таких обставин спадкування спірної квартири мало бути здійснюватися за заповітом за яким спадкоємцем є ОСОБА_2 . Оскільки ОСОБА_2 , як спадкоємець за заповітом, не проживала разом з спадкодавцем на момент її смерті, остання зобов`язана була звернутися у 6-ти місячний строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Оскільки з відповідною заявою ОСОБА_2 до нотаріуса не зверталася, в силу положень ст. 1272 ЦК України остання вважається такою, що не прийняла спадщину, та у такому випадку спадкування належного спадкодавцеві майна здійснюється за законом. Позивач ОСОБА_1 є донькою померлої ОСОБА_3 та відповідно є спадкоємцем першої черги за законом.

За таких обставин суд вважає, що позов ОСОБА_1 в частині вимог про визнання за нею права на спадкування після смерті ОСОБА_3 за законом першої черги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Щодо вимог про визнання ОСОБА_2 такою, що не прийняла спадщину за заповітом після померлої ОСОБА_3 суд вважає, що такі вимоги є неефективними способом захисту, оскільки самі по собі не можуть захистити невизнанні права позивача, а отже у їх задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1296, 1297, 1268, 1299 ЦК України, та ст.ст. 212-215, 256 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов ОСОБА_5 задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_5 право на спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 за законом першої черги.

В решті у задоволенні позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд шляхом подання в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ..

Повний текст судового рішення складено 04.12.2024 року.

Суддя: