"08" травня 2024 р. Справа № 363/5269/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Мітясова Д.О.,

представника позивача адвоката Приходько І.А.,

відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 ,

представника відповідача-2 адвоката Калініченко О.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді клопотання представника позивача адвоката Приходько Ірини Андріївни про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_1 (відповідач-2) про виділ частки майна в натурі,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду Київської області, на стадії підготовчого провадження, перебуває вказана позовна заява, у якій позивач, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, яку прийнято судом, просить:

припинити ОСОБА_2 право власності на 2/3 частки в спільному майні на житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , та виділити йому в натурі 2/3 частки вказаного домоволодіння, в окрему квартиру, а саме:

2-1 - кухня площею 15,7 кв.м., вартістю 302407 грн;

2-2 - житлова площею 26,10 кв.м., вартістю 493 302 грн;

2-3 - житлова площею 14,80 кв.м., вартістю 296 737 грн;

III - веранда вартістю 364 778 грн;

IV - кладова вартістю 94502 грн.

Всього по будинку площею 56,6 кв.м., вартістю 1 551 726 грн. по господарських будівлях і спорудах:

Д- літня кухня вартістю 84 251 грн;

Е - сарай вартістю 49 413 грн;

Ц - господарська будівля вартістю 75 512 грн;

№1, 3, 5, 6, 8-16 2/3 - 2/3 частин огорожі вартістю 216 097 грн;

№ І 2/3 - 2/3 частин вимощення вартістю 7 781 грн.

Всього по будівлям та спорудам вартістю 1 984 780 грн.

Стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати судовий збір та за проведення експертизи в сумі 14546,14 грн., з урахування: утриманих з них належних коштів за відступ від ідеальної частки.

Повернути позивачу з депозитного рахунку суду кошти в сумі 9847 грн.

08.05.2024 представником позивача подано до суду клопотання про забезпечення позову у цій справі, шляхом, накладення арешту на житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_1 , та заборони відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_1 здійснювати будівельно-технічні роботи та капітальний ремонт щодо житлового будинку з надвірними спорудами та будівлями за вказаною адресою.

В обґрунтування поданого клопотання, зазначено, що відповідачам предмет спору належить на праві спільної часткової власності, відповідно, вони вправі розпорядитися ним на свій розсуд та відчужити в будь-який час, що призведе до необхідності залучення нових учасників у справу та затягування часу розгляду справи. У зв`язку з цим є доцільним вжити заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на предмет спору житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_1 . Крім того, у справі буда проведена будівельно-технічна експертиза, якою, зокрема, визначалися варіанти розподілу домоволодіння та визначалися вартість майна та проводилися розрахунки компенсації за відступ у частці в майні виходячи із натурного обстеження домоволодіння та врахування його характеристик. З метою можливості забезпечення вирішення справи за наявних висновків указаної експертизи та здійснення реального виділу частки у домоволодінні, доцільно вжити заходи забезпечення позову, оскільки сторона позивача вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, тобто існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. У клопотанні також зазначено, що обрані заходи є співмірними із заявленими вимогами, відповідають вимогам розумності, обґрунтованості, гарантують справедливий баланс інтересів учасників справи та ефективний захист прав заявника у випадку задоволення позовних вимог.

Відповідно до частин першої, третьої та четвертої статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

З урахуванням того, що клопотання про забезпечення позову представником позивача подано перед судовим засідання у справі, з метою забезпечення принципу змагальності сторін, розгляд клопотання про забезпечення позову здійснено у судовому засідання за участі учасників провадження.

У судовому засіданні представники позивача клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Сторона відповідачів заперечували проти клопотання зазначивши про відсутність у відповідачів наміру відчужити свою частку майна та здійснювати будівельні чи ремонтні роботи.

Суд, заслухавши думки учасників, дослідивши клопотання та матеріали справи у цій частині, дійшов висновку про задоволення клопотання, з таких підстав.

Відповідно до статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом.

Згідно із пунктами 1, 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується окрім іншого накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти інші дії.

Відповідно до вимог частини третьої статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову є сукупністю встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання можливе рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може призвести до неможливості виконання судового рішення. Інститут забезпечення позову захищає однаково інтереси як позивача, так і відповідача.

Під час вирішення питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо існування потреби у вжитті відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу (постанова Верховного Суду від 05.09.2022 у справі №758/10187/21-ц).

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Судом встановлено, що між позивачем та відповідачами наявний спір щодо виділення частки нерухомо майна, належної позивачу у спільному з відповідачами майні. Так, предметом спору є вимоги про припинення позивачу права власності на 2/3 частки в спільному майні на житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , та виділення йому в натурі 2/3 частки вказаного домоволодіння, в окрему квартиру. Вартість всього по будівлям та спорудам становить 1984780 грн. При цьому, відповідачі не погоджуються із результатом проведеної судової експертизи та із запропонованими експертом варіантами розподілу домоволодіння, стверджуючи про неможливість поділу нерухомого майна в натурі.

Враховуючи характер спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що вимоги представника позивача про забезпечення позову шляхом, накладення арешту на житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_1 , та заборони відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_1 здійснювати будівельно-технічні роботи та капітальний ремонт щодо житлового будинку з надвірними спорудами та будівлями за вказаною адресою, підлягає задоволенню, оскільки такий вид забезпечення позову безпосередньо пов`язаний з суб`єктивними правами позивача на предмет спору та спроможний забезпечити ефективний захист прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Зазначений спосіб забезпечення позову не перешкоджає відповідачам володіти і користуватися вказаним майном, а лише обмежує частково у розпорядженні ним щодо відчуження будь-яким способом іншим особам, а також здійснювати будівельно-технічні робити або капітальний ремонт, що може унеможливити виконання рішення суду в разі задоволенні позовних вимог.

Суд зазначає, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача. Таке тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб здійснюється в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення суд зазначає наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями статті 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладені арешт та заборона може завдати збитків відповідачам, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Крім цього, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених статтею 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Керуючись статтями 149154, 157, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

заяву представника позивача адвоката Приходько Ірини Андріївни задовольнити.

Вжити заходів забезпечення позову у справі шляхом, накладення арешту на житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_1 , та заборони відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_1 здійснювати будівельно-технічні роботи та капітальний ремонт щодо житлового будинку з надвірними спорудами та будівлями за вказаною адресою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 08.05.2024.

Позивач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Відповідач-1: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач-2: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя О.П. Лукач