Справа № 279/3951/24
У Х В А Л А

"24" грудня 2024 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Недашківської Л.А. в приміщенні суду в м.Коростені, розглянувши заяву Черняхівського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області про виправлення описки у рішенні по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Представник Черняхівського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області звернувся до суду з заявою про виправлення описки в судовому рішенні, а саме: в рішенні суду зазначено залишити прізвище ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , хоча згідно актового запису про одруження прізвище нареченої після державної реєстрації шлюбу зазначено як " ОСОБА_4 ".

Дослідивши письмові матеріали справи, уд приходить до наступного.

В провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19.08.2024 року позовні вимоги задоволено. Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 , як особу, що змінила прізвище під час державної реєстрації шлюбу, і надалі іменувати цим прізвищем.

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 виданого 23.01.2010 року, прізвище дружини після реєстрації шлюбу " ОСОБА_3 ", про що в книзі реєстрації шлюбів 23.01.2010 року зроблено відповідний актовий запис №1.

З копії паспорта позивача слідує, що паспорт виданий 24.02.2010 року (після реєстрації шлюбу) на прізвище " ОСОБА_3 ".

Таким чином, підтверджуючих даних помилковості зазначення в судовому рішенні прізвища позивача, заявником надано не було.

Згідно ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, керуючись ст. 261, 269 ЦПК України ,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви Черняхівського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області про виправлення описки у рішенні по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Недашківська Л.А.

Копія згідно з оригіналом