Справа № 953/9133/23
УХВАЛА

(про закриття провадження у справі)

"26" червня 2024 р. Київський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Зуб Г.А.,

за участю секретаря Черниш О.М.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місцеперебування за адресою: АДРЕСА_1 ) до Держави України в особі Головного управління Національної поліції в Харківській області (, місцезнаходження за адресою: м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 13), Державної казначейської служби України (, місцезнаходження за адресою: м. Київ, вул. Бастіонна, буд. 6) про відшкодування моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

26.09.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави України в особі ГУНП в Харківській області, ДКСУ, в якій позивач просить стягнути з Державного бюджету України на його користь моральну шкоду у розмірі 35000, 00 грн. за незаконне накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі працівниками поліції.

Ухвалою судді від 25.10.2023 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в ній в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідачі скористались своїм правом на подання відзиву по справі.

Однак, 05.06.2024 на адресу суду в системі «Електронний суд» надійшла заява від адвоката Альбердієва І.В., в якій вона просила закрити провадження у зв`язку зі смертю позивача, яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Учасники судового розгляду в підготовче засідання не з`явились, повідомлялись у встановленому законом порядку.

Від імені позивача на адресу суду за допомогою системи «Електронний суд» надійшли заяви про розгляд справи за його відсутності, та додаткові пояснення по справі.

Від представника відповідача ГУ НП в Харківській області на адресу суду в системі «Електронний суд» надійшла заява про розгляд за відсутності представника, та позицію викладену у відзиві підтримав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Як вбачається із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого 30.10.2023 Золотоніським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління МЮ (м. Київ), ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: с. Ленінське Драбівського району Черкаської області, Україна, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце смерті: с. Кислівка, Куп`янський район, Харківська область, Україна.

Згідно із п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно зі ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

За правилами п. 2, 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником).

Процесуальне правонаступництво за померлою особою може мати місце у випадку спадкування іншою особою майнових прав померлого у відносинах, щодо яких виник спір.

Відповідно до ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.Згідно із ч. 1 ст. 608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Згідно із ч. 3 ст. 1230 ЦК України до спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя.

За вказаних обставин, смерть фізичної особи як підстава для процесуального правонаступництва має універсальний характер. При цьому необхідно враховувати, що в тих випадках, коли матеріальні правовідносини тісно пов`язані з особою суб`єкта, правонаступництва матеріального, а відтак, і процесуального не може бути. Зокрема, згідно із ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, які випливають із зобов`язання, що пов`язане з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

У цивілістичній доктрині під моральною шкодою розуміють фізичні та душевні страждання, завдані фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, якими порушуються її особисті немайнові блага або посягають на належне фізичній особі майно, а також приниження честі, гідності та ділової репутації фізичної особи. По своїй суті право на компенсацію моральної шкоди є особистим, оскільки внаслідок заподіяння моральної шкоди відбувається негативний вплив на особисті немайнові блага фізичної особи. Саме тому у частині третій статті 1230 ЦК України передбачено, що спадкується право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя.

У випадку, якщо спадкодавець звернувся до суду з вимогою про компенсацію моральної шкоди й помер на стадії розгляду справи, не допускається процесуальне правонаступництво за вимогою про компенсацію моральної шкоди (постанова Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 753/15095/17 (провадження № 61-16500св20)).

До таких же висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 серпня 2023 року у справі № 758/2928/19.

Ураховуючи викладене, оскільки право на компенсацію моральної шкоди, що не була присуджена за життя особи, не спадкується, а тому у випадку смерті особи до ухвалення рішення про компенсацію моральної шкоди матеріального та процесуального правонаступництва за такою вимогою не відбувається.

У пункті 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 року вказано, що процесуальне правонаступництво за вимогою про відшкодування моральної шкоди не допускається.

З огляду на вищевказані норми, позовна вимога про стягнення моральної шкоди процесуального правонаступництва не допускає.

За таких обставин, ураховуючи, що позивач ОСОБА_1 помер, спірні правовідносини не допускають правонаступництва, а тому суд приходить до висновку, що провадження у вказаній справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 200, 206, 255 -256 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Головного управління Національної поліції в Харківській області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди- закрити.

Роз`яснити, що повторне звернення з такою самою позовною заявою не допускається.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня складення повного тексту ухвали апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складено 26 червня 2024 року.

Суддя Г.А. ЗУБ