Провадження № 2/127/2611/24
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 червня 2024 року м. Вінниця
В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Згідно ухвали суду від 10.06.2024 розгляд справи проводиться в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.
26.06.2024 на адресу суду від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідач зазначає, що позовна заява містить ряд тверджень, які не відповідають дійсності, які відповідач бажає спростувати у судовому засіданні, надати свої пояснення, а також поставити ряд запитань позивачу.
Ознайомившись з клопотанням відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного.
Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до п.4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч.ч. 5, 8 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін; при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Суд зазначає, що з клопотання відповідача про перехід до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судом не встановлено жодних підстав для такого переходу, на переконання суду відсутні жодні причини, які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Зазначаючи у клопотанні, що позовна заява містить ряд тверджень, які не відповідають дійсності та які відповідач бажає спростувати у судовому засіданні, надавши відповідні пояснення, відповідач не зазначає, про які саме твердження позовної заяви, які, на його переконання, не відповідають дійсності іде мова.
Відповідач не позбавлений процесуальної можливості реагувати на будь які твердження позивача, що наведені у позовній заяві, шляхом подання відзиву на позовну заяву з зазначенням відповідних спростувань та представлення відповідних, підтверджуючих його доводи чи позицію доказів.
Щодо питань, які відповідач бажає поставити позивачу, суд зазначає наступне.
Як встановлено ч.ч. 1 2 ст. 93 ЦПК України, учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті.
З огляду на викладене суд констатує, що при вирішенні справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін процесуальний закон не позбавляє учасника справи процесуальної можливості ставити питання іншому учаснику справи в порядку, визначеному ст. 93 ЦПК України.
Поряд з цим, з огляду на доводи відповідача, що наведено у відзиві на позовну заяву, а також його висловлене у відзиві бажання зберегти сім`ю, суд, на виконання п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, роз`яснює відповідачу його процесуальне право на подання до суду клопотання щодо надання подружжю строку для примирення ( ст. 111 СК України).
На переконання суду специфіка предмету спору та можливість встановлення дійсних обставин справи на підставі представлених суду доказів, відсутність належних обґрунтувань доцільності розгляду справи з заслуховуванням пояснень учасників справи, є підставою для відмови в задоволенні клопотання про перехід до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Враховуючи вищевикладене, суд відмовляє в задоволенні клопотання відповідача.
Керуючись ст. ст. 19, 260, 274, 277, 279 ЦПК України,
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: