ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/1408/23
провадження № 2/691/108/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року м. Городище

Городищенський районний суд Черкаської області у складі: головуючого судді Подороги Л.В., за участю секретаря судових засідань Гергель М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Городищенського районного суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить надати йому додатковий строк, терміном один місяць, для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини за заповітом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_3 , який проживав у смт. Цвіткове Черкаського району Черкаської області. Після його смерті відкрилася спадщина. У вересні 2023 року із м. Ізмаїл Одеської області приїхав до місця проживання батьків у відпустку рідний брат позивача - ОСОБА_2 . Під час спільної розмови з батьками, останні повідомили позивача і його брата про наявність заповітів, які за життя склав їх дід ОСОБА_3 . ОСОБА_1 дід заповідав житловий будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , а ОСОБА_2 дід заповідав житловий будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 . Про наявність складених заповітів ні йому, ні його брату не було відомо, а дізналися вони про це від батьків лише через певний час, пропустивши строк звернення до нотаріуса. За поясненням батьків, вони вважали, що за наявності заповітів, із заявою про прийняття спадщини вони можуть звернутися до суду в будь-який час.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Холодняк В.М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на викладені в позовній заяві обставини.

Представник відповідача Городищенської міської ради у судове засідання не з`явився, подавши клопотання про розгляд справи без його участі, у вирішенні спору поклався на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував щодо задоволення позовних вимог.

Заслухавши представника позивача, врахувавши думку відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у смт. Цвіткове Черкаського району Черкаської області помер ОСОБА_3 , свідоцтво про смерть НОМЕР_1 , після смерті якого відкрилась спадщина.

За життя, нині покійному ОСОБА_3 належала 1/2 частина житлового будинку з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , на земельній ділянці розміром 0,7 га - свідоцтво про право на спадщину за законом № 2178 від 10.11.2017.

20.08.2018 нині покійний ОСОБА_3 склав заповіт, яким, на випадок своєї смерті, заповідав ОСОБА_1 житловий будинок з надвірними спорудами та присадибною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 .

За довідкою Цвітківського старостинського округу Городищенської міської ради, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 .

З метою прийняття спадщини після покійного ОСОБА_3 , позивач звернувся до нотаріуса, однак, постановою приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Таран Г.В. від 26.09.2023, йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки спадкоємець, у встановлений законом термін, спадщину не прийняв.

Допитана судом свідок ОСОБА_4 пояснила суду, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько її чоловіка ОСОБА_3 . Вона з чоловіком організовували проведення похорону, на який приїхав її син ОСОБА_5 , що проживає у м. Черкаси, інший її син ОСОБА_6 , який проживає у м. Ізмаїл Одеської області, не мав змоги приїхати через збройну агресію російської федерації. Оскільки вони з чоловіком були зайняті даним процесом, то спочатку не звернули увагу на оформлення спадщини. Їм було відомо про наявність складених покійним свекром заповітів на належно йому майно. А саме, один будинок з надвірними спорудами на земельній ділянці він заповідав їх сину ОСОБА_5 , а інший будинок з надвірними спорудами на земельній ділянці він заповідав іншому сину ОСОБА_6 . Спочатку дітям вони не повідомили про складені заповіти, оскільки вважали, що за їх наявності, строк на прийняття спадщини не обмежений. Згодом, коли обоє синів приїхали до них додому, вони повідомили про заповіти діда, але, як потім з`ясувалося, строк на прийняття спадщини був пропущений.

За ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи те, що позивач ОСОБА_1 не є спадкоємцем першої черги спадкоємців за законом, тому суд вважає обґрунтованими доводи представника позивача про те, що він із об`єктивних причин не звертався до нотаріуса за прийняттям спадщини, оскільки спадкоємцем вважав свого батька.

Верховний Суд в своїй постанові від 29.06.2019 № 565/1145/17 дійшов висновку, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Спадкова справа була зареєстрована нотаріусом лише 26.09.2023, тобто у день звернення позивача із заявою про прийняття спадщини. Тому нотаріус чи інша посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, не повідомляли можливих спадкоємців про відкриття спадщини, зокрема в порядку, визначеному ст. 63 ЗУ «Про нотаріат» (у чинній на час відкриття спадщини редакції).

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після померлого діда ОСОБА_3 , а тому позовну заяву слід задовольнити.

Керуючись ст. 1272 ЦК України, ст. 5, 10, 30, 60, 212, 213, 215, 294 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , додатковий строк, терміном один місяць, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 30 днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення суду складено 25.06.2024.

Суддя Л. В. Подорога