Провадження № 2/760/5219/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

у складі головуючого - судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Тодосюк Г.В.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лящук Олена Вікторівна, Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 , про скасування постанови та акту від 13 вересня 2019 року про передання майна стягувачу, визнання недійсним свідоцтва про придбання майна нерухомого майна з прилюдних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лящук Олени Вікторівни про державну реєстрацію права власності та витребування майна,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Ляпіна Д.В., ДП «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лящук О.В., в якому позивач просить:

- визнати недійсними електронні торги, оформлені протоколами про проведення електронних торгів №376924 від 20 грудня 2018 року, №426193 від 19 серпня 2019 року та №430737 від 10 вересня 2019 року;

- визнати недійсними постанову про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 13 вересня 2019 року та акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 13 вересня 2019 року, винесену та складеного приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Ляпіним Д.В. у виконавчому провадженні BП НОМЕР_1;

- визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, якщо торги не відбулися, серії та номер 1508, виданого 14 вересня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лящук О.В., яким було посвідчено право власності ОСОБА_2 на майно - квартиру АДРЕСА_1 ;

- скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №33225761, яким було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 .

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 17 лютого 2023 року визначено для розгляду цієї справи головуючого суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 15 березня 2023 року справу прийнято до провадження, постановлено розгляд проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

07 червня 2023 року представник позивача - адвокат Носенко Т.С. подала до суду заяву про зміну предмету позову.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 08 червня 2023 року прийнято заяву позивача про зміну предмету позову, постановлено в подальшому розглядати справу з урахуванням змінено предмету позову.

Проте, після відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175,177 ЦПК України та ухвалою від 09 квітня 2024 року позовну заяву було залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви. Для усунення недоліків позивачу необхідно було доплатити 5365,59 грн судового збору.

Копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху було надіслано представнику позивача на електронну пошту, вказану нею у заявах по суті спору, та була доставлена до електронної скриньки 16 квітня 2024 року.

Однак, у встановлений судом строк недоліки позовної заяви не усунуті.

При цьому суд враховує, що якщо учасник надав суду електронну пошту (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, що ці засоби комунікації використовувались судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Така правова позиція узгоджується із позицією, викладеною в постанові ВС від 27 квітня 2023 року у справі №727/474/16-ц (провадження №61-8157св22), від 26 квітня 2023 року у справі №127/32270/21 (провадження №61-12567св22), від 20 січня 2023 року № 465/6147/18 (провадження №61-8101св22), від 30 листопада 2022 року у справі №759/14068/19 (провадження №61-8505св22), від 30 листопада 2022 року у справі №725/486/22 (провадження №61-7107св22).

Також суд вважає, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна пошта, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення (постанова ВС від 28 квітня 2023 року у справі №904/272/22).

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з ч.13 ст.187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Таким чином, враховуючи, що позивач не усунув недоліки позовної заяви і такі недоліки є очевидними та суттєвими, позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст.187, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лящук Олена Вікторівна, Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 , про скасування постанови та акту від 13 вересня 2019 року про передання майна стягувачу, визнання недійсним свідоцтва про придбання майна нерухомого майна з прилюдних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лящук Олени Вікторівни про державну реєстрацію права власності та витребування майна - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова