Номер провадження 2/756/202/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2024 року м. Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Белоконної І.В.,

за участі секретаря - Погорелової В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТИП» про стягнення заборгованості за договором позики, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13 листопада 2023 року за вказаним позовом поновлено позовне провадження та призначено судове засідання.

У судове засідання 04 березня 2024 року о 14 год. 15 хв. ні позивач, ні його представник не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином за номерами телефонів, що вказані ними у відповідних заявах. Окрім того, представник позивача додатково повідомлений у приміщенні суду, що підтверджується його розпискою. Доказів поважності неявки до суду не надали.

У судове засідання 08 квітня 2024 року о 15 год. 00 хв. ні позивач, ні його представник повторно не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином за номерами телефонів, що вказані ними у відповідних заявах. Окрім того, представник позивача додатково повідомлений в системі «Електронний суд», що підтверджується довідкою про доставкою електронного кабінету. Доказів поважності повторної неявки до суду не надали.

У судовому засіданні представник відповідача просив суд залишити позов без розгляду, оскільки представник позивача повторно не з`явився до суду, а також не надав витребуваних доказів без поважних причин.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі 759/14068/19, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Про наявність у провадженні суду позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТИП» про стягнення заборгованості за договором позики позивачу було відомо, оскільки вказаний позов був поданий ним через свого представника. Про дати засідань позивачу також було відомо, оскільки вони додатково були в загальному доступі на сайті суду https://сourt.gov.ua/.

Окрім того, суд убачає правильним звернути увагу на наступне.

03 листопада 2022 рокуОболонський районний суд м. Києвапризначити по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТИП» про стягнення заборгованості за договором позики судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручив експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Також суд указаною ухвалоюзобов`язав позивача ОСОБА_1 надати експерту по справі на його вимогу оригінали Договорів позики № 1 від 10.08.2007, № 2 від 05.01.2010, № 3 від 22.03.2010 та № 4 від 13.04.2010.

24 травня 2023 року Київський апеляційний суд залишив без задоволення апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 та відповідно без змін указану вище ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 03 листопада 2022 року.

11 серпня 2023 року судовий експерт Київського науково-дослідного інституту судових експертиз задля проведення почеркознавчої експертизи зобов`язав позивача ОСОБА_1 надати йому оригінали Договорів позики № 1 від 10.08.2007, № 2 від 05.01.2010, № 3 від 22.03.2010 та № 4 від 13.04.2010.

Однак, 25 жовтня 2023 року ухвала Оболонського районного суду м. Києва від 03 листопада 2022 рокубула залишена судовим експертом без виконання у зв`язку з ненаданням позивачем йому для проведення почеркознавчої експертизи оригіналів Договорів позики № 1 від 10.08.2007, № 2 від 05.01.2010, № 3 від 22.03.2010 та № 4 від 13.04.2010.

23 січня 2024 року у судовому засідання суд за участі представника позивача ОСОБА_1 повторно зобов`язав його довірителя надати оригінали Договорів позики № 1 від 10.08.2007, № 2 від 05.01.2010, № 3 від 22.03.2010 та № 4 від 13.04.2010, що зафіксовано у протоколі судового засідання № 2382195 від 23.01.2024.

Однак, зазначені вимоги суду про витребування доказів були проігноровані позивачем без поважних причин.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Відтак, на підставі п. 3, 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, зважаючи на те, що ні позивач, ні його представник повторно не з`являлися у судові засідання, будучи при цьому належним чином повідомленими, доказів поважності неявки не надали,до того ж без поважних причин не подали витребувані судом докази, що необхідні для вирішення спору, суд уважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТИП» про стягнення заборгованості за договором позики - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: І.В. Белоконна