ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 676/4863/22

Провадження № 22-ц/4820/1265/24

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Талалай О.І., Янчук Т.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради Хмельницької області, треті особи Кам`янець-Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ), Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ), ОСОБА_2 , про визнання батьківства за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 травня 2024 року про повернення позовної заяви,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст первісних позовних вимог

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з уточненим у подальшому позовом до Виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради Хмельницької області (далі Міськвиконком), треті особи Кам`янець-Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ) (далі Кам`янець-Подільський ВРАЦС), Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Київ) (далі Хмельницький ВРАЦС), про визнання батьківства.

ОСОБА_1 зазначив, що з початку 2011 року він проживав із ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Від спільного проживання у них народилося двоє дітей: дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Разом із ними проживали діти ОСОБА_3 від першого шлюбу дочка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та дочка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 дружини ОСОБА_3 позивач довідався, що реєстрація народження їх спільних дітей була здійснена відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України, тобто відомості про батька дітей були записані зі слід матері. Натомість він є біологічним батьком малолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 і має намір узаконити своє батьківство.

За таких обставин ОСОБА_1 просив суд:

визнати його батьком дітей ОСОБА_4 і ОСОБА_5 ;

зобов`язати Кам`янець-Подільський ВРАЦС внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 від 9 березня 2012 року №211, вказавши відомості про батька: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

зобов`язати Хмельницький ВРАЦС внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_5 від 5 липня 2017 року №1797, вказавши відомості про батька: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Процесуальні дії суду першої інстанції

Суд ухвалою від 20 червня 2023 року залучив ОСОБА_6 до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Короткий зміст зустрічних позовних вимог

У липні 2023 року ОСОБА_6 як третя особа подала позов до ОСОБА_1 , треті особи Міськвиконком, Кам`янець-Подільський ВРАЦС, Хмельницький ВРАЦС, про передачу дітей на виховання.

ОСОБА_6 зазначила, що рішенням Кам`янець-Подільської міської ради Хмельницької області від 28 листопада 2022 року №25/24 її призначено опікуном над малолітніми сестрами ОСОБА_4 і ОСОБА_5 . У разі задоволення позову ОСОБА_1 про визнання батьківства щодо малолітніх ОСОБА_4 і ОСОБА_5 опіка позивачки над останніми буде припинена, а діти вимушені будуть проживати з ОСОБА_1 , що є небезпекою для їхнього життя, здоров`я та фізичного існування. Відтак місце проживання малолітніх сестер ОСОБА_4 і ОСОБА_5 слід визначити з нею.

За таких обставин ОСОБА_6 просила суд передати їй дітей ОСОБА_4 і ОСОБА_5 на виховання.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_2 про передачу дітей на виховання повернуто заявниці.

Суд керувався тим, що позови ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають різні предмети спору, внаслідок чого ці позови не є взаємопов`язаними, а їх спільний розгляд не є доцільним.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції посилаючись на порушення норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що об`єднання позовів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в одне провадження відповідає найкращим інтересам дітей, а спільний розгляд цих позовів є найбільш ефективним. Відтак у суду першої інстанції були відсутні підстави для повернення позову ОСОБА_2 .

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

ОСОБА_1 , Міськвиконком, Кам`янець-Подільський ВРАЦС і Хмельницький ВРАЦС не подали відзив на апеляційну скаргу.

2.Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Частиною першою статті 375 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

Ухвалою від 30 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 про визнання батьківства, визначено порядок її розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 14 листопада 2022 року закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні 20 червня 2023 року суд залучив ОСОБА_6 до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача та роз`яснив ОСОБА_6 право на подачу пояснень щодо позову протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

4 липня 2023 року ОСОБА_6 як третя особа пред`явила позов до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дітей.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом частини шостої статті 30 ЦПК України зустрічний позов та позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, незалежно від їх підсудності пред`являються в суді за місцем розгляду первісного позову.

В силу статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Згідно зі статтею 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Із положень частини третьої статті 194 ЦПК України слідує, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Як передбачено статтею 195 ЦПК України, положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Аналіз указаних процесуальних норм права дає підстави для висновку, що при прийнятті процесуальних рішень і застосуванні будь-яких процесуальних норм суд має керуватись у першу чергу основним завданням цивільного судочинства, яким є ефективний захист прав та інтересів особи.

Право на звернення до суду гарантується чинним законодавством і може бути реалізоване, зокрема, коли особа вважає, що її право порушується, не визнається або оспорюється.

За своєї правовою природою позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, є матеріально-правовою вимогою третьої особи до однієї або декількох сторін у справі, яка заявляється для сумісного розгляду у тому самому судовому процесі з метою захисту проти первісних позовних вимог.

Ознаками такого позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом.

Взаємна пов`язаність позову третьої особи та первісного позову може виявлятися, зокрема, у такому: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність позову третьої особи та первісного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за такими позовами можуть зараховуватись; задоволення позову третьої особи виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання третьою особою позову може мати на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, із яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення позову третьої особи тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Крім того, позов третьої особи приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно й об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Із матеріалів справи слідує, що первісний позов ОСОБА_1 та позов третьої особи ОСОБА_2 виникли з сімейних відносин.

Водночас ці позови мають різні предмети.

Так, предметом позову ОСОБА_1 є визнання його батьківства щодо малолітніх дітей ОСОБА_4 і ОСОБА_5 . Отже, предметом доказування за цим позовом є факт біологічного походження дітей від позивача.

У свою чергу, предметом позову ОСОБА_2 є визначення місця проживання дітей. Такий спір, як правило, виникає між батьками дітей (можливо між одним із батьків і опікуном), а предметом доказування за цим позовом є визначення місця проживання дітей з одним із батьків (опікуном), яке б відповідало найкращим інтересам дітей.

Встановивши, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають різні предмети позову, а відтак і предмети доказування, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що ці позови не є взаємопов`язаними, а їх спільний розгляд не є доцільним, у зв`язку з чим позов третьої особи ОСОБА_2 слід повернути заявниці.

При цьому, висновок суду правомірно ґрунтується на тому, що: спільний розгляд позовів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; вимоги за цими позовами не можуть зараховуватися; задоволення одного з цих позовів не виключатиме повністю або частково задоволення іншого позову; подання ОСОБА_2 позову не спростовує наявність у ОСОБА_1 правової підстави на задоволення первісного позову про визнання батьківства та не обґрунтовує відсутність біологічного походження дітей від ОСОБА_1 .

Посилання ОСОБА_2 на відсутність підстав для повернення судом її позову не відповідають фактичним обставинам справи та чинним нормам закону.

Суд першої інстанції правильно визначився з правовими нормами, які регулюють порядок вирішення судом питання із прийняття позову третьої особи. Доводи апеляційної скарги про порушення судом норм процесуального права є безпідставними.

3.Висновки суду апеляційної інстанції

Ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону, тому підстав для її скасування не вбачається.

Керуючись статтями 374, 375, 381, 382, 384, 389 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 травня 2024 року про повернення позовної заяви залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: О.І. Ярмолюк

О.І. Талалай

Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції Швець О.Д.

Доповідач Ярмолюк О.І. Категорія 51