КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №356/554/21 Головуючий у І інстанції - Капшученко І.О.
апеляційне провадження №22-ц/824/9398/2024 Доповідач у ІІ інстанції - Приходько К.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

за участю секретаря Миголь А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Березанського міського суду Київської області від 05 березня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору про поділ житлового будинку і земельних ділянок та припинення спільної часткової власності, -

установив:

В провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває на розгляді справа за вказаним вище позовом.

В підготовчому засіданні 21 лютого 2024 представник позивача подала до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, в якому вказала, що з огляду на предмет та підстави заявленого позову про розірвання договору про поділ житлового будинку і земельних ділянок та припинення спільної часткової власності, зокрема, для встановлення обставин, які мають значення для ухвалення рішення і щодо яких у сторін виник спір, існує потреба в спеціальних знаннях, тому просить призначити в справі судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизи.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 05 березня 2024 року, клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору про поділ житлового будинку і земельних ділянок та припинення спільної часткової власності - повернуто без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку, оскільки вважає ухвалу незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що 20 лютого 2024 року о 16 год. 00 хв. представник позивача приймала участь у конференції через Електронний кабінет (ВКЗ) у судовому засіданні під час розгляду цивільної справи №356/554/21.

Конференція №2504598, організатор конференції Березанський міський суд зал №02, справа №356/554/21.

Під час вищевказаної конференції (ВКЗ) нею було подано клопотання про призначення експертизи_20_02 через розділ «Файли», під час подання якого нею було підписано вказане клопотання електронним ключем, підтвердженням чого є фотофіксація, зроблена під час подання вказаного клопотання, а також інформація, яка міститься в електронному суді в розділі «Відеозв`язок».

Проте, як зазначено в оскаржуваній ухвалі, клопотання про призначення експертизи подане представником позивача через систему відеоконференцзвязку, та не містить будь-якого підпису, що не відповідає дійсності та перешкоджає належному та допустимому захисту своїх прав та законних інтересів позивачем ОСОБА_1 .

Просила скасувати ухвалу Березанського міського суду Київської області від 05 березня 2024 року, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, з огляду на таке.

Постановляючи ухвалу про повернення без розгляду клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що клопотання подано без додержання вимог ч. 2 ст. 183 ЦПК України.

Проте, з висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи, а також не узгоджуються з вимогами чинного законодавства з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст.ст. 55, 124 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 7,8 статті 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Положенням частини другої статті 18 Закону України від 05 жовтня 2017 року №2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України від 05 жовтня 2017 року №2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Відповідно до розділу І статті 3 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Відповідно до розділу ІІІ статті 9 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.

Відповідно до розділу ІІІ статті 11 Процедура реєстрації Електронного кабінету фізичної особи та фізичної особи - підприємця здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи.

Процедура реєстрації Електронного кабінету юридичної особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису керівника такої юридичної особи, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Сертифікат кваліфікованого електронного підпису такої посадової особи повинен містити ідентифікаційні дані як юридичної, так і посадової особи.

Відповідно до розділу ІІІ статті 13 Для автентифікації в Електронному кабінеті користувач використовує чинний сертифікат відкритого ключа та особистий ключ кваліфікованого електронного підпису, що зберігається на захищеному носії особистих ключів або на звичайному носії інформації, або інтегровану систему електронної ідентифікації.

У постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі №9901/335/20 зазначено, що альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що висновок суду першої інстанції про відсутність підпису представника позивача у клопотанні про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, є помилковим та таким що не відповідає обставинам справи, оскільки у даному випадку під час подачі зазначеного клопотання через підсистему відеоконференцзвязку, засвідчення кваліфікаційним електронним підписом є необов`язковим, оскільки відповідно до Положень про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, реєстрація особи в ЄСІТС відбувається з використанням кваліфікованого електронного підпису, що в свою чергу автоматично накладає кваліфікаційний електронний підпис на документи що подаються через таку систему.

Виходячи з наведеного колегія суддів дійшла до висновку, про обґрунтованість доводів апелянта про те, що клопотання подане через систему «Електронний суд», тому вважається підписаною КЕП відповідно до вимог закону, в зв`язку з чим висновок суду першої інстанції, про повернення даного клопотання є безпідставним.

У зв`язку з наведеним, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно ч.1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Березанського міського суду Київської області від 05 березня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складений 27 червня 2024 року.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді Т.О. Писана

С.О. Журба