Справа № 293/772/24
УХВАЛА

про залишення без руху позовної заяви

24 червня 2024 року місто Львів

Суддя Галицького районного суду міста Львова Стрельбицький В.В., розглянувши та дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області від 21.05.2024 матеріали цивільної справи передано на розгляд за підсудністю до Галицького районного суду м. Львова.

19.06.2024 цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення надійшла до Галицького районного суду м. Львова.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2024 для розгляду вказаної справи було визначено головуючого суддю Стрельбицького Віталія Вікторовича та 20.06.2024 справу передано судді.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у вищезазначеній справі, враховую наступне.

Позовна заява подається до суду з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до пп.4, 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивачем не дотримано зазначених вище вимог. Так, ОСОБА_1 вказує, що між ним та Акціонерним товариством «Ідея Банк» 11.03.2020 було укладено кредитний договір №R01.00610.006495473, відповідно до якого позичальником було отримано грошові кошти у розмірі 9462 грн 84 коп. на строк 36 місяців. 23.10.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Є.М. вчинено виконавчий напис № 22853 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» суми заборгованості.

Відповідно до договору факторингу №01.02-31/23 від 25.07.2023 року АТ «Ідея Банк» відступило право грошової вимоги за кредитним договором новому кредитору ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА». ОСОБА_1 вказує, що ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» звернулось до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області із заявою про зміну сторони виконавчого провадження та ухвалою означеного суду у справі № 276/2609/23 у задоволенні заяви було відмовлено.

Позивач зауважує, що вирішити це питання в досудовому порядку не вбачається можливим, а тому він змушений звертатися до суду, однак яке саме питання слід вирішити він не вказує.

Більше того, визначаючи відповідачем банк, позивач не наводить жодних даних про те, чи оспорюється банком факт втрати права вимоги за відповідними договором.

ОСОБА_1 не наводить у позовній заяві спосіб (способи) захисту свої прав або інтересів, як і не вказує які саме права були порушені.

Окрім того, позивач не наводить обґрунтування свої вимог та доказів на підтвердження порушення, невизнання або оспорювання відповідачем його прав, свобод чи законних інтересів. Фактично позовна заява складається із нормативно правового регулювання правовідносин у разі заміни сторони її правонаступником, і ніяким чином не стосується встановлення факту того, що АТ «Ідея Банк» втратило право вимоги за кредитним договором №R01.00610.006495473 від 11.03.2020, що є позовною вимогою ОСОБА_1 . Більше того, матеріали справи, не містять належним чином засвідчених копій ані Договору факторингу № 01.02-31/23 від 25.07.2023, ані виконавчого напису № 22853, ані ухвали Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області у справі №276/2609/23 на які посилається ОСОБА_1 .

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Всупереч наведеній нормі процесуального законодавства, додатки долучені позивачем до матеріалів позовної заяви не засвідчено належним чином.

Статтею 4 ЦПК передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Відмова від звернення до суду за захистом є недійсною.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом (ст. 5 ЦПК).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК).

Таким чином, суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

З урахуванням вищенаведеного, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У свою чергу, позивач просить звільнити його від сплати судового збору у даній справі.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 грн.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, при зверненні до суду з даним позовом, ОСОБА_1 необхідно було долучити до матеріалів справи документ, що підтверджує сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 1211 грн 20 коп.

Разом з тим, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю ; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, відстрочення судового збору можливе лише за наявності однієї з вищенаведених умов. Однак, позовна заява та долучене до неї клопотання не містять відомостей та доказів, на підтвердження існування таких.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Суд повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець, держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співрозмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права. Право на доступ до правосуддя не є абсолютним з точки зору його практичного забезпечення, вказане право в силу своєї природи вимагає державного регулювання (яке може змінюватися залежно від місця та часу, з урахуванням потреб і ресурсів як суспільства, так і конкретних осіб).

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведені доводи та мотиви, приходжу до висновку, що позовну заяву, слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, про що повідомити позивача.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» про встановлення факту, що має юридичне значення ? залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме:

- зазначити спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- долучити до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або подати до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору, з належним обґрунтуванням необхідності такого відстрочення та долученням відповідних доказів (за наявності).

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повертається позивачам з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Стрельбицький