Справа № 461/5484/24
У Х В А Л А

"26" червня 2024 р. місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі головуючого судді Кітова О.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву адвоката Репака Віталія Валерійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку в квартирі та визнання права власності на частку в квартирі,

встановив:

в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку в квартирі та визнання права власності на частку в квартирі.

Разом із позовною заявою представник позивача подав до суду заяву про забезпечення позову, у якій просить з метою забезпечення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/9 частки квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 за ОСОБА_1 та припинення права власності ОСОБА_2 на 1/9 частки квартири АДРЕСА_1 із компенсацією їй вартості частки накласти арешт на нерухоме майно, а саме:

-1/9 частки квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 ;

-1/6 частки квартири АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 .

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, оскільки Відповідачка може вчиняти дії щодо відчуження (в тому числі дарування, на яке не потрібно згоди Позивача) 1/9 частки квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 та є предметом спору. Разом із тим, відчуження (в тому числі дарування, на яке не потрібно згоди Позивача) 5/6 частки квартири АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 , спричинить неможливість задоволення позову ОСОБА_1 , оскільки в такому випадку припинення права власності на 1/9 частки квартири АДРЕСА_1 завдасть істотної шкоди інтересам ОСОБА_2 . ОСОБА_2 достеменно відомо про намір ОСОБА_1 звернутися до суду з позовом до неї про припинення її права власності на 1/9 частки квартири АДРЕСА_1 із компенсацією вартості частки. Таким чином, відчуження ОСОБА_2 належної їй частки/часток призведе до ще одного спору щодо фіктивності вчинення нею правочину. Відтак забезпечення позову шляхом накладення арешту на частки у житлових квартирах належних ОСОБА_3 сприятиме належному та ефективному виконанню рішення суду у разі задоволення судом.

За змістом положень ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (ч. 1 ст. 153 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши подану заяву про забезпечення позову, мотиви і обґрунтування заяви, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) вказано, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що під забезпеченням позову потрібно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Зазначаючи про те, що відповідачем під час розгляду справи можуть вчинятись дії щодо відчуження майна, а саме 1/9 частки квартири АДРЕСА_1 та 5/6 частки квартири АДРЕСА_2 , на користь третіх осіб заявник, між тим, жодним чином таке припущення не обґрунтував до розумного ступеня достовірності.

Таким чином, заява про забезпечення позову не обґрунтована заявником за критерієм об`єктивного існування наведених ризиків, на необхідності встановлення існування яких наголосила ВП ВС у постанові від 18 травня 2021 року.

Суд наголошує, що предметом даного спору не є питання правомірності набуття права власності відповідачкою на вищевказані частки квартири, тому суд вважає, що накладення арешту на вищевказане майно, буде надмірним втручання держави, в тому числі, але не виключно, у право приватної власності відповідачки.

Відтак доводи заяви про забезпечення позову за критерієм обґрунтованості прав, свобод та законних інтересів заявника є прямо протилежними позиції ВП ВС, висловленій у постанові від 18 травня 2021 року.

Підсумовуючи зазначене, з огляду на те, що забезпечення позову є крайнім заходом втручання держави, в тому числі, але не виключно, у право приватної власності та свободу розсуду щодо його об`єктів, що є суттю такого права, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову у заявленому вигляді з причини відсутності належного обґрунтування його необхідності, як того вимагають положення п. 4 ч. 1 ст. 151 ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 149 153, 258- 261, 353 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

у задоволенні заяви адвоката Репака Віталія Валерійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку в квартирі та визнання права власності на частку в квартирі - відмовити.

Ухвала може бути оскарженою в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Олександр КІТОВ