Провадження № 22-ц/812/123/24 Доповідач апеляційного суду Самчишина Н.В.
Постанова

Іменем України

22 січня 2024 року м. Миколаїв справа № 490/11695/23

Миколаївський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Самчишиної Н.В.,

суддів: Коломієць В.В., Серебрякової Т.В.,

із секретарем судового засідання Лівшенком О.С.,

за участю: заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва, постановлену 06 грудня 2023 року (повний текст ухвали складено того ж дня) під головуванням судді Черенкової Н.П., за заявою ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позову,

встановив:

30 листопада 2023 року ОСОБА_1 до пред`явлення позову, подав до суду заяву про забезпечення доказів, в якій просив суд призначити судову будівельно-технічну експертизу.

Заявник обґрунтовував заяву тим, що мешкає на дев`ятому поверсі дев`ятиповерхового будинку по АДРЕСА_1 .

В листопаді 2023 року відбулося залиття квартири через дах будинку ймовірно внаслідок опадів, що спричинило збитки заявнику.

Послуги з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_1 здійснює Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖЕК «ЗАБОТА» (далі ТОВ «ЗАБОТА» або Товариство).

28 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Товариства для складення акту про залиття квартиру. Проте, станом на день подачі заяви працівники Товариства не прибули.

ОСОБА_1 зазначав, що призначення експертизи необхідно для встановлення технічних причин залиття квартири та опису місць протікання, їх кількість. Вказував, що якщо не призначити таку експертизу шляхом забезпечення доказів, то місця протікання висохнуть і експерт не зможе точно вказати, де відбулось таке протікання, що в свою чергу створить втрату одного з доказів. Більш того, унаслідок намокання стелі, яка створена з гіпсокартону, є ризик її руйнування, що теж не сприяє повному відображенню масштабів залиття. Також в квартирі позивача можуть висохнути стіни та шпалери на них, що в свою чергу не дасть можливість зафіксувати експерту в повній мірі обсяги залиття, а тому експерт не врахує таке пошкодження як частину збитків. Крім того, проведення такої експертизи забезпечить встановлення розміру завданої матеріальної шкоди квартирі позивача та визначити ціну позову.

Додатковою підставою для призначення експертизи є те, що після отримання відповідачем заяв про складання акту про залиття та акту-претензії, останній може вжити заходів для приховання місць протікання покрівлі. Зокрема відповідач може створити акти та інші документи, що будуть вказувати на те, що ним було вжито всіх залежних від нього для запобігання протікання покрівлі, а саме залиття квартири відбулось через непереборні обставини, що може виключити його відповідальність.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив суд в якості забезпечення доказів призначити у справі будівельну-технічну експертизу та поставити такі питання:

-які пошкодження квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 виникли внаслідок залиття?

-яка технічна причина залиття квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ?

-яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень унаслідок залиття квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ?

-який розмір завданої матеріальної шкоди квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 унаслідок її залиття?

-який технічний стан (ступінь фізичного зношення) покрівлі та перекриття в будинку за номером АДРЕСА_1 ?

-чи є покрівля та перекриття будинку за номером АДРЕСА_1 аварійним?

Проведення експертизи доручити Науково - дослідному експертно-криміналістичного центру МВС України. Витрати на проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 . Попередити експерта про кримінальну відповідальність. Розглянути заяву без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 06 грудня 2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів відмовлено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що заявником необґрунтована неможливість відповідно до статей 102, 106 ЦПК України замовити самостійно висновок експерта та подати його разом із позовною заявою.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив ухвалу суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення заяви про забезпечення доказів та призначення експертизи.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновок суду про можливість самостійно замовити висновок експерта та подати його разом з позовом є помилковим. Заявник зазначав, що при самостійному звернення до експертної установи експертом буде проведено експертне дослідження. Різниця між висновком експерта на виконання ухвали суду про призначення експертизи та висновком експертного дослідження полягає в тому, що висновок експертного дослідження не передбачає вказівки про те, що експерт попереджений про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України. Тому такий доказ в подальшому може бути визнаний неналежним та недопустимим.

Відзиву на апеляційну скаргу ТОВ «ЖЕК «ЗАБОТА» не подано.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення заявника, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

Відповідно до частин першої третьої статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Отже, забезпечення доказів - це вжиття судом заходів, направлених на закріплення і збереження доказів. Підставою забезпечення доказів є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення доказів може утруднити чи зробити неможливим збирання чи подання доказів або засіб доказування може бути втрачений.

Згідно з вимогами пунктів 4, 5 частини першої статті 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів повинні бути вказані докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні, а також обґрунтування необхідності забезпечення таких доказів.

Процесуальний механізм забезпечення доказів, призначений для того, щоб отримати та зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.

Забезпечення доказів - це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення, потрібні для вирішення справи, але, насамперед, спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому.

Процесуальним порядком та механізмом забезпечення доказів передбачено, що суд, розглядаючи заяву про забезпечення доказів, має з урахуванням обґрунтування необхідності забезпечення доказів пересвідчитися, зокрема, в тому, що зволікання з цим питанням поставить під загрозу можливість подання доказів у майбутньому (вони можуть бути знищені, пошкоджені, втратити свою доказову цінність тощо).

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення доказів.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення доказів до подання позову, ОСОБА_1 просив призначити будівельно-технічну експертизу з метою фіксації факту залиття квартири та визначення розміру завданих збитків. При цьому, заявником наведені обґрунтовані підстави наявності ризику втрати доказів, про забезпечення яких останній просив суд.

Отже, зміст заяви про забезпечення доказів направлений на збереження доказів, а зволікання з цим питанням поставить під загрозу можливість подання доказів у майбутньому.

Процесуальний закон не пов`язує обґрунтування заяви про забезпечення доказів можливістю заявника самостійно забезпечити докази, а передбачає альтернативне право заявника звернутися до суду із заявою про забезпечення доказів з обґрунтуванням необхідності вжиття відповідних заходів або самостійно забезпечити докази.

Заявник обрав своє право на звернення до суду із заявою про забезпечення доказів шляхом призначення експертизи, а тому суд першої інстанції мав вирішити це питання.

При цьому колегія суддів зауважує, що суд першої інстанції не встановив необґрунтованості підстав наявності ризику втрати вказаних заявником доказів.

Аналізуючи наведене, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про забезпечення доказів є передчасною, постановлена суддею з порушенням норм процесуального права.

Положеннями частини четвертої статті 116 ЦПК України передбачено, що забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженнями засобу доказування або за місцем де повинно бути вчинена відповідна процесуальна дія.

Відповідно до визначених процесуальним законом повноважень апеляційний суд здійснює перевірку оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, що виключає можливість вирішення питання про забезпечення доказів до подання позовної заяви на стадії перегляду справи у суді апеляційної інстанції.

Зважаючи на викладене, в задоволенні вимоги апеляційної скарги про постановлення судом апеляційної інстанції нового рішення про задоволення заяви про забезпечення доказів до подання позовної заяви та призначення апеляційним судом експертизи слід відмовити.

За таких обставин відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не справа по суті спору, питання щодо стягнення судових витрат не вирішується.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381- 384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва від 06 грудня 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до вимог статті 389 ЦПК України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий Н.В. Самчишина

Судді: В.В. Коломієць

Т.В. Серебрякова

Повний текст постанови складено 22 січня 2024 року.