Справа № 524/6781/24
Провадження № 2/524/2483/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2024 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Предоляк О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Звертаючись до суду із позовом, ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору. На обґрунтування вказаного клопотання зазначає, що є пенсіонером, перебуває у скрутному матеріальному становищі, потребує коштів на лікування.

Згідно ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тобто підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат або звільнення від їх сплати є майновий стан особи, яка звертається з відповідним клопотанням. Така особа, відповідно до ст.12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною другої цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Надана позивачем довідка про доходи № 1808 6981 1818 1819 видана Кременчуцьким об`єднаним УПФУ Полтавської області не є належним доказом, що підтверджує відсутність у позивача доходу та свідчить про її скрутне матеріальне становище, оскільки містить відомості лише з 1 по 2 квартал 2024 року, в той час як на підтвердження обставин, на які посилається позивач, вона мала надати довідку про доходи за попередній календарний рік, який передував зверненню з позовом.

Доводи позивача про те, що вона є пенсіонером та долучена медична документація не є достатньою підставою для звільнення останньої від сплати судового збору.

Таким чином, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки обставини, викладені в ньому не підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, з урахуванням викладеного позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5000 грн. відповідно до ціни позову 500 000 грн.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута.

Керуючись ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ст.ст. 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Дійсну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків тривалістю 5 днів з дня отримання позивачем даної ухвали, попередивши, що у супротивному випадку позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Предоляк