КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 року

справа № 363/1511/22

провадження № 22-ц/824/3359/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Кулікової С.В.

при секретарі: Бобко К.М.

учасники справи:

позивач: керівник Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Вишгородської міської ради

відповідач: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2023 року, постановлене під головуванням судді Рудюк О.Д. у справі за позовом керівника Вишгородської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі: Вишгородської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором пайової участі, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2023 року позов задоволено.

Не погоджуючись із рішенням суду відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2023 року та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що при розрахунку розміру пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Вишгород, не враховано кошторисну вартість інженерних меж та/або об`єктів інженерної інфраструктури поза межами земельної ділянки будівництво яких передбачені Технічними умовами №14-17 від 03 травня 2017 року на приєднання першої черги житлового комплексу, за адресою: АДРЕСА_1 до централізованих систем водопостачання та водовідведення в місті Вишгород, затвердженими рішенням виконавчого комітету Вишгородської міської ради №117 від 20 квітня 2017 року. Зазначає, що на момент укладення договору №116 від 23 жовтня 2019 року передбачалося здійснення будівництва об`єктів інженерної інфраструктури поза межами земельної ділянки, однак не було визначено їх кошторисну вартість, право щодо зменшення розміру пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Вишгород, що виникло з моменту укладення договору №116 від 23 жовтня 2019 року, а визначення розміру пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури з моменту отримання експертної оцінки щодо розгляду кошторисної вартості від 27 грудня 2019 року №

Крім того, зазначає, що ОСОБА_1 було сплачено пайову участі у розмірі 4000,00 грн.

12 грудня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшло спільне письмове клопотання сторін про укладення мирової угоди між Вишгородською міською радою та ОСОБА_1 з посиланням та те, що сторони по справі досягли домовленостей про вирішення справи шляхом укладення мирової угоди.

В судовому засіданні прокурор заперечував щодо затвердження мирової угоди.

В судовому засідання представник Вишгородської міської радипросив затвердити мирову угоду.

В судовому засідання представник ОСОБА_1 просив затвердити мирову угоду.

Розглянувши клопотання про затвердження мирової угоди, заслухавши пояснення учасників справи, колегія суддів вважає, що заява підлягає задоволенню.

Статтею 361 Закону України «Про прокуратуру» та частиною другою статті 45 ЦПК України передбачено право прокурора з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді в межах повноважень, визначених законом, звертатися до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовом тощо. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абзац 2 частини другої статті 45 ЦПК України).

Відповідно до ст. 361 Закону України «Про прокуратуру» та статті 56 ЦПК України передбачено право прокурора з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді в межах повноважень, визначених законом, звертатися до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовом тощо.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень передбачених ст. 185 цього Кодексу. Процесуальні права прокурора як особи, якій надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, визначені у статті 57 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 57 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права й обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.

Прокурор, який бере участь у справі, має обов`язки і користується правами сторони, крім права на укладення мирової угоди.

Мирова угода за своєю правовою природою є договором, який укладається сторонами з метою припинення спору, на умовах, погоджених сторонами. Мирова угода не приводить до вирішення спору по суті, вона ґрунтується на взаємовигідних для обох сторін умовах і повинна виконуватися добровільно. У протилежному разі мирова угода, затверджена (визнана) судом, може бути підставою для примусового виконання.

До такого правового висновку дійшов Верховний Суд України при розгляді справи № 6-342цс15 у постанові від 11 листопада 2015 року, яка є обов`язковою для усіх суб`єктів правозастосування, та вказав, що мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і може стосуватися лише прав та обов`язків сторін та предмета позову. У разі укладення сторонами мирової угоди суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. Закриваючи провадження у справі, суд за клопотанням сторін може постановити ухвалу про визнання мирової угоди.

Відповідно до ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

Згідно ст. 373 ЦПК України в суді апеляційної інстанції позивач має право відмовитися від позову, а сторони - укласти мирову угоду відповідно до загальних правил про ці процесуальні дії незалежно від того, хто подав апеляційну скаргу.

У разі відповідності мирової угоди вимогам ст.ст. 206, 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про затвердження мирової угоди сторін, якою одночасно визнає нечинним судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, та закриває провадження у справі.

Наслідки закриття провадження у цивільній справі у зв`язку з укладенням мирової угоди, передбачені ч. 2 ст. 256 ЦПК України, сторонам відомі та зрозумілі.

Встановивши, що умови мирової угоди не суперечать закону, відповідають вимогам ст. 207 ЦПК України, не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, та стосуються лише прав та обов`язків позивача та відповідача, колегія суддів вважає за можливе затвердити мирову угоду, у зв`язку із чим рішення суду першої інстанції слід визнати нечинним та закрити провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 207, 256, 373, 374 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання про затвердження мирової угоди між Вишгородською міською радою та ОСОБА_1 задовольнити.

Затвердити мирову угоду, укладену між Вишгородською міською радою та ОСОБА_1 , відповідно до якої:

1. Відповідач визнає, що його заборгованість перед Позивачем становить 2 601 424,01 (два мільйони шістсот одна тисяча чотириста двадцять чотири гривні 01 копійка), відповідно до договору від 23.10.2019 №116 про пайову участь замовника (юридичної, фізичної особи) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Вишгорода.

2. Відповідач зобов'язується погасити заборгованість, визначену в п. 1 Угоди, відповідно до такого графіку:

2.1. Сплата суми боргу за договором пайової участі:

2.1.1. до 20 числа місяця, в якому судом винесено ухвалу про затвердження мирової угоди - 201 424,01 (двісті одна тисяча чотириста двадцять чотири гривні 01 копійка) гривень.

2.1.2. до 20 числа кожного наступного місяця (після винесення судом ухвали про затвердження мирової угоди) протягом 16 місяців - 150 000,00 (сто п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) гривень.

2.2. Відповідач має право на дострокове погашення даної заборгованості.

3. Погашення заборгованості здійснюється щомісячно рівними платежами до 20 числа кожного місяця включно на реквізити Вишгородської міської ради.

4. Факт повного погашення суми заборгованості, визначеної в п. 1 Угоди, підтверджується довідкою Управління фінансів Вишгородської міської ради, що видається не пізніше 5 робочих днів після звернення відповідача з документами, що підтверджують повну сплату боргу.

6. Позивач гарантує, що після підписання цієї Мирової Угоди він у межах прав, наданих йому як учасникові виконавчого провадження, сприятиме вжиттю заходів, спрямованих на закінчення виконавчого провадження та скасування усіх заходів, які були застосовані з метою забезпечення можливості здійснення примусового виконання.

7. Позивач і Відповідач домовилися, що судові витрати, що виникли у зв`язку з розглядом судового спору, а також будь-які інші витрати, що виникатимуть після затвердження судом умов цієї Угоди, покладаються на Відповідача.

8. Дана мирова угода складена в чотирьох примірниках - по одному примірнику кожній із сторін Угоди, один примірник Вишгородській окружній прокуратурі та один примірник до матеріалі цивільної справи № 363/1511/22.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2023 року визнати нечинним.

Провадження у справі закрити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів

Суддя-доповідач

Судді