КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 756/2459/21
провадження № 22-ц/824/3292/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про повернення коштів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року в складі судді Шевчука А. В.,

встановив:

15.02.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив стягнути з Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" (далі - АТ "Ощадбанк") на його користь грошових коштів, які були викрадені з його пенсійного карткового рахунку, в сумі 40 410 грн, які зарахувати на його власний картковий рахунок.

Посилався на ті підстави, що він є клієнтом АТ «Ощадбанк», де має власний картковий рахунок (пенсійна картка), яким користується майже 5 років.

04.11.2020 о 18:12 йому надійшло СМС-повідомлення від АТ «Ощадбанк» на контактний телефон про те, що його нову картку доставлено до відділення банку №10026/0143.

Станом на 17.11.2020 його картковий рахунок складав 47 679,59 грн.

18.11.2020 о 12:08 на його телефон надійшло СМС-повідомлення з телефону НОМЕР_1 про те, що його картка з міркувань безпеки заблокована. За інформацією рекомендовано звернутися за телефоном безкоштовно. Він звернувся за цим телефоном з проханням розблокувати його картку на період до кінця листопада 2020 року, доки вона ще діє. Так зване розблокування відбулося 18.11.2020 з 12:37 до 12:56. Внаслідок цього на картковому рахунку залишилася сума 7 269,59 грн.

19.11.2020 з використанням картки від оплатив комунальні послуги в сумі 835, 11 грн.

При отриманні нової пенсійної картки 23.11.2020 у відділенні банку №10026/0143 вияснилось, що його пенсійний рахунок пограбовано на 40 410 грн. Кошти знімалися двома операціями по 20 000 грн кожна протягом однієї хвилини 18.11.2020 о 12:56. При перерахуванні коштів банком стягнуто комісійні в сумі по 205 грн за кожну операцію, всього 410 грн.

24.11.2020 ним була подана заява про скоєння злочину до АТ «Ощадбанк» та додатково подано звернення від 04.12.2020, в якому він просив повідомити про те, звідки у шахраїв інформація про те, що він є клієнтом банку, про його телефон, про щомісячний графік розрахунків, строки заміни картки, на які рахунки і кому були перераховані кошти і як їх повернути, чому порушені умови договору щодо неможливості зняття коштів в сумі більше 25 000 грн без попереднього їх замовлення, чому кошти були зняті без оформлення його письмової згоди та застосування Ріп-коду, чому його не повідомили про факти шахрайства з пенсійними картками. Відповіді на поставлені питання у встановлені законом строки він не отримав.

З огляду на порушення відповідачем умов договору та Закону України «Про банки і банківську діяльність» позивач просив позов задовольнити.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

21.06.223 ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

Вважає, що рішення суду першої інстанції не відповідає нормам матеріального і процесуального права, а також фактичним обставинам справи. Судом не всі факти і докази належним чином досліджені та враховані.

Вважає, що викрадення його пенсійних коштів стало можливим внаслідок порушення банком чинного законодавства України, зокрема банківської таємниці та використання при укладанні угоди нечесної підприємницької практики, що не було враховано судом. Докази введення його в оману та агресивне нав`язування угоди маються в матеріалах справи.

Зазначив, що станом на 19.12.2015 йому не було надано примірник Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб ( далі - ДКБО), на який посилається відповідач. Атмосфера та умови, при яких відбувалося нав`язування та підписання заяви про приєднання до ДКБО зафіксовані в його скарзі до банку. При приєднанні до ДКБО йому не було надано повної інформації щодо цього ДКБО, чим введено в оману. ДКБО суттєво змінив раніше існуючий порядок зняття коштів з пенсійного карткового рахунку. До цього кошти знімалися лише за письмовими банківськими документами, з використанням Ріп-коду , паспорту і лише в касах банку. Він і гадки не мав, що зняття коштів можливо без його підпису, хоча б електронного. Кошти з його карткового рахунку «коректно» зняті, а точніше викрадені за допомогою електронних банківських документів, які «підписувалися» невідомим йому одноразовим цифровим паролем. Кошти з карткового рахунку знімалися двома переказами, різними банками та отримувачами по 20 000 грн (без комісії) кожному протягом однієї хвилини без розпоряджень та підписів позивача на банківських документах.

Звертає увагу суду на те, що із-за технічних можливостей та вміння, як в 2015 році, так і тепер, він не може користуватися інтернетом і використовувати електронні банківські документи.

Судом не досліджено та не враховано той факт, що шахраї мали детальну інформацію щодо його відносин з банком, яка була відома лише працівникам банку. Відповідачем не було проведено службового розслідування щодо фактів, викладених в його заявах до банку.

17.07.2023 року представник АТ "Ощадбанк" - адвокат Калюжний С. С. подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними.

Вказує, що обов`язок користувача надійно зберігати та не передавати стороннім особам електронний платіжний засіб та інші персональні дані, які дозволять за його допомогою ініціювати та/або санкціонувати платіжну операцію поширюється як на усі перелічені дані у сукупності, так і на кожен зокрема.

Отримані банком платіжні документи, створені в системі ДБО та підтверджені паролем клієнта, мають таку ж юридичну силу, як і документи, що були подані клієнтом на паперовому носії та підписані власноручно клієнтом.

Згідно п. 13.10 ДКБО, банк не несе відповідальності за збитки, завдані клієнту не з вини банку внаслідок користування системами WEB-банкінг "Ощад 24/7" та/або Mobile - банкінг "Ощад 24/7", або отримання щомісячних виписок на електронну поштову скриньку клієнта.

Банком свої зобов`язання за договором про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки та ДКБО виконані в повному обсязі.

Позивач не звертався до правоохоронних органів за фактом несанкціонованого списання коштів з його карткового рахунку.

Позивачем не наведено жодного обґрунтування, не надано жодних належних та допустимих доказів введення його в оману чи порушення його прав відповідачем.

Твердження позивача про те, що він не мав повної інформації щодо вимог та тексту ДКБО спростовуються матеріалами справи, зокрема п. 3.1 заяви про приєднання.

Відповідно до положень частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 19.12.2015 між АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 укладений Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб ( ДКБО) шляхом підписання ОСОБА_1 . Заяви про приєднання №2581710 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки).

За умовами вказаного договору позивачу був відкритий поточний рахунок № НОМЕР_2 в національній валюті України, який в подальшому було змінено на рахунок № НОМЕР_3 в зв`язку з переходом банківської системи України на новий формат рахунків IBAN на виконання вимог постанови правління НБУ від 28.12.2018 №162 «Про запровадження міжнародного номера банківського рахунку (IBAN) в Україні.

Відповідно до п.3.1. Заяви про приєднання №2581710 від 19.12.2015, шляхом підписання цієї заяви ОСОБА_1 беззастережно приєднався до Договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви про приєднання розміщена на інтернет-сторінці банку www.oschadbank.ua та уклав з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку.

Пунктом 3.4.1 вказаної Заяви визначено, що банк надає клієнту платіжну картку типу Mastercard Debit Standart та ПІН-конверт до неї.

Пунктом 5.1 вказаної Заяви визначено, що ця Заява про приєднання є невід`ємною частиною Договору. Підписанням цієї Заяви про приєднання клієнт підтверджує, що між ним та Банком досягнуто згода щодо всіх істотних умов Договору, які передбачені чинним законодавством України для такого роду договорів та достовірність даних, в т.ч. персональних, вказаних в цій Заяві про приєднання.

Клієнт запевняє банк, що із змістом Інструкції про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах, затвердженої постановою правління Національного банку України №492 від 12.11.2003 ( зі змінами) ознайомлений та розуміє, що вимоги цієї інструкції для нього обов`язкові. Клієнт також підтверджує, що йому відомо про те, що рахунок забороняється використовувати для проведення операцій, пов`язаних із здійсненням підприємницької діяльності ( п. 5. 3 Заяви).

У пункті 5. 5 Заяви зазначено, що Клієнт підтверджує, що отримав, ознайомився і погоджується із Правилами користування карткою, тарифами, які діють на дату підписання цієї заяви про приєднання.

Згідно п.5.6. Заяви клієнт усвідомлює, що ця Заява про приєднання рівною мірою поширюється на всі продукти та послуги, що будуть надаватись Банком Клієнту в майбутньому в рамках цієї заяви про приєднання, Тарифів та Договору.

У пункті 4. 2 розділу ІVЗагальної частини ДКБО зазначено, що укладаючи цей договір клієнт та банк приймають на себе всі обов`язки та набувають всіх прав, що передбачені договором. Підписанням заяви про приєднання клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення договору він ознайомився з повним текстом договору, в тому числі з додатками до договору та тарифами, повністю зрозумів його зміст та погоджується з усіма умовами договору, а також отримав примірник договору.

Отже, підписавши заяву про приєднання, позивач підтвердив, що отримав примірник договору.

Судом встановлено, що 18 листопада 2020 року проведено дві операції щодо зняття з рахунку позивача грошових коштів в розмірі 20 000 грн та 20 000 грн, що в загальному розмірі складає 40 000 грн, шляхом переказу коштів на рахунки отримувачів НОМЕР_7 та НОМЕР_4 . За твердженням відповідача, інформація щодо отримувачів переказу наявна у банку, в якому відкритий картковий рахунок, а саме АТ «А-банк».

Згідно витягу з автоматизованої системи AT «Ощадбанк» про надходження СМС- повідомлень (електронний протокол) вбачається, що 18.11.2020 о 18:37:13 на номер телефону позивача, який вказаний клієнтом як фінансовий, надходили СМС-повідомлення із кодом для реєстрації в системі «Ощад 24/7». Після активації на телефоні та в системі «Ощад 24/7» сервісу «finger print» (відбиток пальця), про що на зазначений номер телефону було надіслано СМС о 12:45:08, дозвіл на виконання операцій в системі «Ощад 24/7» здійснювався за допомогою відбитка пальця, що сканувався та перевірявся за допомогою операційної системи телефону, з якого виконувалися операції у мобільному банкінгу.

Як зазначав сам позивач в своїй позовній заяві, 18 листопада 2020 року о 12.08 год. на його мобільний телефон надійшло СМС-повідомлення з телефону НОМЕР_1 з повідомленням про те, що його картка з міркувань безпеки заблокована. За інформацією рекомендовано звернутися за телефоном безкоштовно. Він звернувся 18 листопада 2020 року за цим телефоном із проханням розблокувати його картку. В подальшому він дізнався, що з його карткового рахунку було знято грошові кошти двома операціями по 20 000 грн.

На заяву ОСОБА_1 від 24.11.2020 АТ «Ощадбанк» повідомлено, що співробітники Банку ніколи не надсилають СМС-повідомлення і не телефонують клієнту з невідомого номера з метою отримання конфіденційної інформації щодо платіжної картки та не просять назвати ці дані по телефону. Користувачі карток мають пам`ятати, що не можна розголошувати конфіденційну інформацію - кодове слово, номер картки, термін її дії, РІN-код, СVС2/СVV2-код (3 цифри на зворотному боці картки) - ні знайомим ні стороннім, ні тим більше особам, які представляються співробітниками банку. ОСОБА_1 рекомендовано взаємодіяти з органами Національної поліції України за місцем проживання в рамках розслідування по факту шахрайських дій стосовно нього, а також залишити повідомлення на офіційному інтернет-сайті Департаменту кіберполіції України.

На звернення ОСОБА_1 від 04.12.2020 АТ «Ощадбанк» повідомило, що відповідним структурним підрозділом Банку було перевірено операції по його картковому рахунку та виявлено, що переказ коштів було здійснено через Моbile-банкінг Ощад 24/7 на картковий рахунок, до якого емітовано платіжну картку. Встановлено, що проведені 18.11.2020 операції були здійснені за результатами успішного входу до Системи дистанційного банківського обслуговування ( наділі- Система ДБУ) /Процес підключення до Системи ДБО потребує обов`язкової ідентифікації клієнта , яка здійснюється в першу чергу за допомогою Логіну та Паролю для входу в систему, які клієнт самостійно встановлює на відповідному захищеному ресурсі. Додатково, здійснення будь-якої фінансової транзакції в Системі ДБО можливе з обов`язковим введенням одноразового цифрового паролю, який відправляється на вказаний клієнтом фінансовий номер мобільного телефону. За даними фахового підрозділу Банку на фінансовий номер телефону ОСОБА_1 направлялись СМС-повідомлення з кодами для підтвердження операції переказу коштів, а також інформація про проведені операції по його платіжній картці. На момент списання коштів діяли стандартні банківські обмеження. Платіжну картку НОМЕР_5 та доступ в систему Ощад 24/7 було 18.11.2020 обмежено одразу після операцій переказу по підозрі на шахрайство. Відповідно до пп. 17.3.8 ДКБО Банк не несе відповідальності за наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта. Відповідальність за такі операції несе особисто клієнт, а не банк. Рекомендовано співпрацювати з правоохоронними органами для прийняття рішення відповідно до чинного законодавства.

24.11.2020 ОСОБА_1 звернувся до Головного управління національної поліції у м. Києві з заявою про скоєння злочину (а.с.162).

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з доведеності тієї обставини, що операції проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки, що свідчить про відсутність вини банку у виконанні розпорядження клієнта щодо перерахунку коштів з його рахунку. Ініціювання переказів по картці позивача було здійснено шляхом електронної ідентифікації електронного платіжного засобу клієнта. Позивач у своїй позовній заяві підтвердив, що в день списання коштів здійснював спілкування зі сторонніми особами, які видавались працівниками банку, та повідомляв останнім дані, пов`язані з платіжною карткою. З огляду на те, що операції з переказу коштів були здійснені з використанням реквізитів платіжної картки, у тому числі СVV-коду, які відомі тільки власнику картки, АТ «Ощадбанк» не повинен нести відповідальність за дані операції.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно з частиною першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з пунктом 2 Розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі - Положення № 705), яке було чинним на час виникнення спірних правовідносин, емітент зобов`язаний надавати ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу, лише держателю електронного платіжного засобу.

Емітент під час видачі електронного платіжного засобу зобов`язаний проінформувати держателя про можливість або неможливість зміни ПІНу. Перша зміна ПІНу здійснюється безкоштовно.

Емітент має право передати електронний платіжний засіб держателю або представнику користувача через агента.

За змістом пунктів 6, 8 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» цього Положення користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон), що був чинним на час виникнення спірних правовідносин, визначаються загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка.

Пунктом 17.1.1 розділу ХVІІ ДКБО передбачено, що Банк здійснює Дистанційне обслуговування Клієнта за допомогою Дистанційних каналів обслуговування, зокрема, але не виключно за допомогою Чат-бот, Системи ДБО та всіх його каналів обслуговування, за плату, в розмірі комісійної винагороди, визначеної тарифами.

Згідно п. 17.1.5 розділу ХVІІ ДКБО сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта.

Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані/підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом Клієнта та юридично прирівнюються до документів, отриманих від Клієнта на паперовому носії, оформлених відповідно до вимог чинного законодавства України. Електронний підпис не може бути визнаний недійсним через те, що він не має статусу Кваліфікованого електронного підпису чи через його електронну форму.

Відповідно до пункту 17.2.4 розділу ХVІІ ДКБОКлієнт зобов`язаний забезпечити умови надійного зберігання Логіну, Паролю та отриманих від Банку Електронних підписів Клієнта, що виключають доступ сторонніх осіб до Рахунків та можливість розпорядження Рахунками сторонніми особами за допомогою Системи ДБО. Клієнт зобов`язаний не допускати тиражування Логіну, Паролю та/або їх передачу третім особам.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки обставини зняття коштів з належного йому рахунку внаслідок здійснення банком помилкового або неналежного переказу, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, відтак відсутні підстави для покладення на банк ризику збитків від здійснення таких операцій.

Крім того, як встановлено судом з наявної в матеріалах справи копії витягу з автоматизованої системи АТ «Ощадбанк», графіку отриманих позивачем СМС- повідомлень, банківські операції щодо переказу коштів 18.11.2020 в сумі 20 000 грн та 20 000 грн, були проведені після входу на Інтернет ресурс Банку Ощад 24/7 шляхом введення одноразового цифрового пароля ( ПІН-код), який було надіслано на особистий (фінансовий) номер НОМЕР_6 , без введення якого активація сервісу не могла бути завершена, з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки, з правильним введенням строку її дії та СVC2-коду, відомому лише держателю, та який зберігається лише на платіжній картці. Операції підтверджено випискою по рахунку.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідач не несе відповідальності за здійснення операцій, проведених 18.11.2020, а також про відсутність підстав для стягнення на його користь грошових коштів, які були викрадені з його пенсійного карткового рахунку, та їх зарахування на його власний картковий рахунок.

Доводи позивача щодо введення його відповідачем в оману під час підписання заяви про приєднання №2581710 до ДКБО та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), ненадання йому примірника тексту договору ДКБО , порушення вимог Закону України «Про захист прав споживачів» щодо обмеження прав споживача, несправедливих умов договору, нечесної підприємницької практики, недобросовісної конкуренції, надання неповної інформації тощо були предметом дослідження в справі №756/1349/22 за позовом ОСОБА_1 до АТ «Ощадбанк» про захист прав споживачів та визнання договору недійсним.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 09 серпня 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 30 листопада 2022 року, встановлено, що на момент укладення договору сторонами було досягнуто згоди з усіх його істотних умов, сторони мали необхідний обсяг цивільної дієздатності, а їх волевиявлення було вільним і відповідало їх внутрішній волі. Підписавши заяву про приєднання, позивач підтвердив, що отримав примірник договору. Крім того, позивач не був позбавлений можливості звернутися до відповідача із заявою про надання йому примірника договору або ознайомитися з ним на інтернет-сторінці банку.

Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Позивачем не надано доказів того, що викрадення його пенсійних коштів стало можливим внаслідок порушення працівниками відповідача банківської таємниці та використання при укладанні угоди нечесної підприємницької практики.

Відсутність у позивача технічної можливості та вміння користуватися інтернетом та використовувати електронні банківські документи не звільняє його від відповідальності за наслідки вчинення ним дій, які сприяли незаконному заволодінню його пенсійними коштами.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Оскаржуване судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Наявність обставин, за яких відповідно до статті 376 ЦПК України судове рішення підлягає обов`язковому скасуванню, апеляційним судом не встановлено.

За таких обставин суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року, оскільки суд, встановивши фактичні обставини справи, які мають значення для правильного її вирішення, ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного судового рішення без змін.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 22 травня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук