Провадження № 2/679/10/2024
Справа № 679/1083/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2024 року м.Нетішин

Нетішинський міський суд Хмельницької області

в складі:

головуючого судді Стасюка Р.М.,

при секретарі судового засідання Плазій Н.В.

за участі:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Олійника В.П.,

представника відповідачів адвоката Козійчука О.І.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що вони є співвласниками квартири АДРЕСА_1 і належить їм на праві приватної спільної часткової власності у рівних частках - по 1/2 кожному. На даний час у квартирі разом з ОСОБА_1 проживають члени її сім`ї: чоловік ОСОБА_5 та двоє дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_2 хоча й зареєстрована у квартирі, але на даний час у ній не проживає. Обслуговування і ремонт квартири здійснюються за рахунок ОСОБА_1 .

Поверхом вище над квартирою, тобто на 5 поверсі будинку АДРЕСА_2 , яка перебуває у приватній спільній частковій власності ОСОБА_3 (розмір частки 1/3) і ОСОБА_4 (розмір частки 2/3).

У січні 2021 року у квартирі ОСОБА_1 виявила сліди залиття, що спричинили дефекти і пошкодження елементів оздоблення житла. Зокрема, у санвузлі (ванна кімната) на стелі утворилася мокра брудна пляма площею 1 кв.м., у кімнаті площею 12,6 кв.м (спальна кімната дорослих) з`явилися плями цвілі на висоті 35-40 см. від стелі вздовж кутової стіни, а в кімнаті площею 11,1 кв.м (дитяча спальна кімната) шпалери стали вологими та в куті кімнати відшарувалися і розійшлися по швах. ОСОБА_1 звернулася до комунального підприємства Нетішинської міської ряди «Житлово-комунальне об`єднання» як управляючої компанії будинку для обстеження відповідних внутрішніх мереж і з`ясування причин затоплення. 28.01.2021 спеціалісти КП НМР «ЖКО» виявили у санвузлі квартири відповідачів протікання фільтра на холодному водопостачанні внутрішньоквартирних мереж та розлом розтруба на чугунному трубопроводі внутрішньоквартирної каналізаційної мережі, що і стало причиною залиття квартири позивачів. Оскільки відповідачі у добровільному порядку відмовилися відшкодовувати матеріальну шкоду завдану залиттям квартири, 16.02.2021 комісія КП НМР «ЖКО» склала відповідний акт про залиття, аварії, що трапились на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), де зафіксувала вищевказані пошкодження та дефекти житла позивачів та причини їх виникнення.

Для проведення розрахунку збитків заподіяних залиттям квартири, позивачі звернулися до сертифікованого інженера-кошторисника ОСОБА_8 , який 10.06.2021 провів її обстеження та склав дефектний акт на ремонт приміщень по АДРЕСА_3 , згідно якого загальна вартість відновних ремонтно-будівельних робіт становить 34565,67 грн.

На переконання позивачів, залиття їх квартири відбулось з вини відповідачів, які неналежним чином (недбало) виконували свої обов`язки щодо своєчасного проведення ремонту (заміни) сантехнічного обладнання в квартирі, що перебуває у їх власності. Отже, шкода завдана залиттям квартири повинна бути солідарно відшкодована відповідачами.

Також, позивачі зазначають, що в результаті залиття квартири ОСОБА_1 переживала емоційний стрес, який супроводжувався почуттями тривоги, страху за своє здоров`я і майно, а також здоров`я її дітей та чоловіка. Внаслідок пережитого у ОСОБА_1 виникли проблеми в грудному вигодовуванні доньки, якій на той час було лише 3 місяці, що у свою чергу призвело до придбання харчових сумішей для штучного догодовування немовляти.

Ці душевні хвилювання, пов`язані зі стресом, тривогою, страхом за своє здоров`я і здоров`я членів сім`ї, ОСОБА_1 змушена переживати й дотепер, так як у результаті затоплення у квартирі з`явилася пліснява (мікроскопічні гриби) на стінах, стелі, підлозі та інших елементах житла. Загально відомо, що вдихання спор плісняви та контакт із нею може викликати подразнення дихальних шляхів, респіраторні симптоми та хвороби, а також підвищує ризик алергічних захворювань, що у першу чергу, є небезпечним для дітей. Усе це заставляє ОСОБА_1 і ОСОБА_2 дотепер переживати тяжкість вимушених змін, що проявляється у тривалих незручностях проживання в пошкодженій квартирі, неможливості повноцінного користування нею та порушенням їх прав як власників житла, докладати додаткові зусилля для нормалізації свого життя, відчувати емоційну напругу, нервозність, переживання. Позивачі стверджують, що таке тривале перебування в напруженому емоційному стані, порушення звичного ритму життя безумовно негативно вплинуло на їх психоемоційний стан.

Позивачі вважають, що внаслідок протиправних та винних дій відповідачів, їм заподіяно душевні та психічні (моральні) страждання, розмір відшкодування яких, враховуючи характер та обсяг душевних, психічних страждань, характеру немайнових втрат, становить для ОСОБА_1 30000 грн., а для ОСОБА_2 10000 грн., що підлягає відшкодуванню солідарно ОСОБА_3 і ОСОБА_4 на користь позивачів у повному обсязі.

Враховуючи вищевикладене, в позовній заяві позивачі просять: стягнути солідарно з ОСОБА_3 і ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 17282,84 грн. майнової шкоди та 30000 грн. моральної шкоди, а всього 47282,84 грн.; стягнути солідарно з ОСОБА_3 і ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 17282,84 грн. майнової шкоди та 10000 грн. моральної шкоди, а всього 27282,84 грн.

13 вересня 2021 року ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження

18 листопада 2021 року до суду надійшов відзив на позов представника відповідача ОСОБА_3 , в якому він вказує, що позовні вимоги є безпідставними, оскільки відповідно до змісту акту від 16 лютого 2021 року вбачається, що висновки про виявлені недоліки сантехніки у квартирі АДРЕСА_4 здійснені без її огляду та без участі як власників квартири так і без участі представників, що можуть надати доступ до квартири. Крім того в акті немає жодного доказу, що протікання в квартирі АДРЕСА_5 відбулось саме з квартири АДРЕСА_4 . Також зазначено, що обсяг відновлювальних робіт, що зазначається в дефектному акті від 10.06.2021 значно відрізняється від обсягу виявлених ознак пошкодження майна позивача у акті від 16.02.2021. Враховуючи дані обставини, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову.

18 травня 2022 року від представника позивачки ОСОБА_2 адвоката Олійника В.П. надійшла відповідь на відзив, у якій він зазначає, що твердження про те, що огляд квартири АДРЕСА_4 не проводився є безпідставними, так як доступ до неї надавав ОСОБА_9 , який наглядає за квартирою на прохання власників. Крім того, працівники «ЖКО» усунули причину залиття, щоб було б неможливим без потрапляння у квартиру.

Ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 13 квітня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_3 та призначено судову будівельно-технічну експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 03 листопада 2023 року поновлено провадження у даній цивільній справі у зв`язку з тим, що 24.10.2023 на адресу суду надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи.

Ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 26 лютого 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та представник позивачів адвокат Олійник В.П. позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини викладені в позові. Просили позов задовільнити в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Козійчук О.І. в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав викладених у відзиві на позов.

Вислухавши пояснення позивачки, представників сторін, експерта, покази свідків, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним доказам в цілому, так і кожному доказу окремо, шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить на праві приватної спільної часткової власності (по 1/2 частині кожній) квартира АДРЕСА_1 . Загальна площа квартири - 68,7 кв.м.

Згідно довідки №1898 від 23.07.2021, в даній квартирі зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та діти: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На 5 поверсі, над квартирою, що належить позивачам, розташована квартира АДРЕСА_6 , що належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_3 (1/3 частка) та ОСОБА_4 (2/3 частки).

Згідно договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком №26-У від 01.02.2019, комунальне підприємство Нетішинської міської ради «Житлово комунальне об`єднання» надає послугу з управління багатоквартирним будинком АДРЕСА_7 .

З акту про залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 16.02.2021 вбачається, що комісія комунального підприємства Нетішинської міської ради «Житлово комунальне об`єднання» в складі інженера Корчинської О., майстра ОСОБА_10 , начальника ДЕРС Жогана В, слюсара сантехніка ДЕРС ОСОБА_11 провівши огляд квартири АДРЕСА_8 виявили в санвузлі на стелі мокру брудну пляму площею 1 кв.м., в дорослій спальні на кутовій стіні вздовж на висоті 35 40 см. плями цвілі, в дитячій спальні в кутку відшарувалися та розійшлися по швах шпалери, які до цього часу залишились вологі. Причиною залиття, аварії є протікання фільтра на холодному водопостачанні внутрішньоквартирних мереж та розлом розтруба на чугунному трубопроводі внутрішньоквартирної каналізаційної мережі в санвузлі. Вищевказані недоліки були усунені мешканцями кв. АДРЕСА_4 самостійно 12.02.2021.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , кожен окремо показали, що були свідками затоплення квартири АДРЕСА_8 , та ними складався відповідний акт.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи № СЕ-19/118-23/4794-БТ від 13.10.2023, ознаками залиття квартири АДРЕСА_8 встановлено: у кімнаті (площа якої 11,1 кв.м) та кімнаті (площа якої 12,6 кв.м) на стелі та стіні наявні темні плями, відклеєні шпалери та деформований лінолеум; кімната ванної та вбиральні (площа якої 6,17 кв.м) пляма на стелі. Технічними причинами залиття квартири за номером АДРЕСА_8 є протікання фільтра на холодному водопостачанні внутрішньоквартирних мереж в санвузлі. Розмір завданої матеріальної шкоди квартирі та її оздобленню АДРЕСА_8 , унаслідок залиття становить 26108,10 грн.

Розроблений інженером проектувальником ОСОБА_8 локальний кошторис на будівельні роботи по ремонту приміщень по АДРЕСА_3 від 10.06.2021 року, не відповідає вимогам нормативно правових актів у галузі будівництва (ДСТУ БД.1.1-1:2013), невідповідності зазначені в дослідницькій частині висновку експерта. Ресурсним елементним кошторисним нормам на будівельні роботи (ДСТУ БД.2.2) і Ресурсним елементним кошторисним нормам на ремонтно будівельні роботи (ДСТУ БД.2.4) відповідає.

Допитаний в судовому засіданні в режимі відеоконференції експерт Колосов С.С. роз`яснив свій висновок та вказав, що технічними причинами залиття квартири за номером АДРЕСА_8 є протікання фільтра на холодному водопостачанні внутрішньоквартирних мереж в санвузлі квартири за номером АДРЕСА_6 .

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суд виходить із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Даний висновок зроблено КЦС ВС у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи.

Згідно вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

За ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно приписів ст.360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Згідно зі ст.151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено.

Судом встановлено, що наданий позивачами акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а зазначені в ньому дані відповідачами не спростовані. Наведені в акті обставини стосовно причин та наслідків залиття квартири позивачів підтверджуються також висновком експерта за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи № СЕ-19/118-23/4794-БТ від 13.10.2023 та поясненнями експерта ОСОБА_15 в судовому засіданні.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання про доведеність того факту, що залиття квартири за адресою: АДРЕСА_3 через протікання фільтра на холодному водопостачанні внутрішньоквартирних мереж в санвузлі квартири, що належить на праві часткової власності відповідачам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , тобто з їх вини.

Відповідно до ч.ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно приписів ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч 1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Позивачі вказують на те, що внаслідок залиття квартири їм заподіяно майнову шкоду в сумі 34565,67 грн., розмір якої обґрунтовують даними локального кошторису на будівельні роботи по ремонту приміщень по АДРЕСА_3 від 10.06.2021 року, розробленого інженером проектувальником ОСОБА_8 .

Однак суд не приймає до уваги та оцінює критично вищевказаний локальний кошторис, оскільки він не відповідає вимогам нормативно правових актів у галузі будівництва (ДСТУ БД.1.1-1:2013) та розмір завданої шкоди не підтверджено висновком експерта ОСОБА_15 за результатами проведеної ним судової будівельно технічної експертизи.

Суд вважає належним та допустимим доказом для підтвердження розміру заподіяної позивачам майнової шкоди внаслідок залиття квартири висновок експерта за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи № СЕ-19/118-23/4794-БТ від 13.10.2023, згідно якого розмір завданої матеріальної шкоди квартирі та її оздобленню АДРЕСА_8 , унаслідок залиття становить 26108,10 грн. Вказаний висновок відповідачами не спростований.

Відповідно до ч.2 ст.13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Згідно з п.11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Суд вважає за необхідне констатувати, що відповідачі не спростували своєї вини у залитті квартири, належної позивачам та технічних причин виникнення такого залиття. Не було здобуто таких доказів і в судовому засіданні.

З огляду на вищевикладене, враховуючи висновок експерта за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи № СЕ-19/118-23/4794-БТ від 13.10.2023, суд приходить до переконання, що внаслідок залиття квартири позивачів їм заподіяна майнова шкода в розмірі 26108,10 грн., яку слід стягнути солідарно з відповідачів на користь позивачів в рівних частках по 13054,05 грн. кожному.

Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Розмір відшкодування моральної шкоди, зазначений у позовній заяві, вимогам розумності та справедливості не відповідає.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Суд погоджується з доводами позивачки ОСОБА_1 , що внаслідок залиття квартири, належної їй на праві приватної часткової власності, вона зазнала душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідачів щодо неї, перенесла емоційне напруження, що потягнуло за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили гармонійні адаптовані умови її життєдіяльності, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль.

При визначенні розміру моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню з відповідачів на користь позивачки ОСОБА_1 , суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних страждань, які вона зазнав в результаті залиття квартири, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.

Однак, виходячи із засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості, суд приходить до переконання, що заявлена позивачкою ОСОБА_1 моральна шкода в розмірі 30000 грн. є надмірною, а тому дана вимога підлягає частковому задоволенню в сумі 3000 грн.

Що стосується позивних вимог ОСОБА_2 в частині стягнення з відповідачів завданої їй моральної коди в розмірі 10000 грн., то суд вважає, що в задоволені цієї вимоги слід відмовити, так як суду не надано доказів понесення моральних страждань позивачкою ОСОБА_2 з врахуванням того, що вона не проживає у квартирі АДРЕСА_8 .

З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання, що сукупністю всіх зібраних доказів позивачами доведено наявність завданої їм шкоди в результаті залиття належної їм на праві власності квартири АДРЕСА_8 , протиправність діяння її заподіювачів, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювачів та вини останніх в її заподіянні.

А тому, суд доходить висновку, що даний позов підлягає частковому задоволенню в частині солідарного стягнення з відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у якості відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в розмірі 13054 гривень 05 копійок, заподіяної моральної шкоди в розмірі 3000 грн. на користь ОСОБА_1 та солідарного стягнення з відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у якості відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в розмірі 13054 гривень 05 копійок на користь ОСОБА_2 .

Згідно із ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Статтею 137 ЦПК України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Витрати на правничу допомогу адвоката можуть включати в себе гонорар адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката.

Отже, зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

Представником позивачів зроблено заяву про те, що докази витрат, які понесла позивачка на оплату професійної правничої допомоги будуть подані протягом п`яти днів з після ухвалення рішення у справі, що відповідає вимогам ч. 8 ст. 141 ЦПК України.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 при зверненні до суду сплатили судовий збір у розмірі по 908 гривень кожна, зазначені судові витрати підтверджені належними доказами, а тому, зважаючи на часткове задоволення позовних вимог, підлягають стягненню з відповідачів на користь позивачів, пропорційно до задоволеної частини позовних вимог в сумі по 354,12 гривень (з розрахунку задоволення позову частково на 39%), що відповідатиме вимогам п.3 ч.2 ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 268, 279, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.

Стягнути солідарно із ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 - 13054 (тринадцять тисяч п`ятдесят чотири) гривень 05 копійки відшкодування матеріальної шкоди, 3 000 (три тисячі) гривень відшкодування моральної шкоди, 354 (триста п`ятдесят чотири) гривні 12 копійок, всього 16408 (шістнадцять тисяч чотириста вісім) гривень 17 копійок.

Сягнути солідарно із ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 - 13054 (тринадцять тисяч п`ятдесят чотири) гривень 05 копійки відшкодування матеріальної шкоди, 354 (триста п`ятдесят чотири) гривні 12 копійок, всього 13408 (тринадцять тисяч чотириста вісім) гривень 17 копійок.

У задоволенні позову в іншій частині відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення складено 17 червня 2024 року.

Позивач: ОСОБА_1 Місце проживання: АДРЕСА_9 РНОКПП: НОМЕР_1 ;

Позивач: ОСОБА_2 Місце проживання: АДРЕСА_9 РНОКПП: НОМЕР_2 ;

Відповідачі: ОСОБА_3 Місце проживання (реєстрації): АДРЕСА_10 , паспорт НА НОМЕР_3 , РНОКПП: НОМЕР_4

ОСОБА_4 Місце проживання (реєстрації): АДРЕСА_10 .

Суддя Р.М. Стасюк