Справа № 295/8204/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"25" червня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Петровська М.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради, Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира із вказаною позовною заявою, відповідно до змісту якої просить:

- зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , зареєстрований 27.04.2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою за реєстраційним № 3150025, на підставі ухвали Корольовського районного суду міста Житомира від 26.12.2000;

- виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна обтяження у вигляді нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 що належить ОСОБА_1 , зареєстрований 27.04.2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою за реєстраційним № 3150025, на підставі ухвали Корольовського районного суду міста Житомира від 26.12.2000.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам Кодексу, виходячи з наступних підстав.

Частиною першою статті 175 ЦПК України закріплено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно з ч.1 ст.48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03.06.2016 №5, відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 до позовної заяви додано клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання позову у зв`язку з скрутним матеріальним становищем та на підтвердження вказаної обставини долучено довідку до акта огляду МСЕК № 586625, якою ОСОБА_1 встановлено третю групу інвалідності (загальне захворювання), а також довідку про доходи № 7759 2172 2472 1797 від 21.05.2024 за період з 01.01.2022 по 01.05.2024.

Вирішуючи вищевказане клопотання, cуд зазначає наступне.

Згідно ч.1 та ч.3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі; з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Положеннями частини першої статті 8 Закону №3674-VI встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (п.1);

- або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

- або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровою.

Суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 8 Закону №3674-VI, звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI є правом, а не обов`язком суду.

Разом з тим, заявницею до поданої заяви не додано належних та достатніх доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення її від сплати судового збору. Додані до поданого клопотання відомості про отримані виплати з управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та довідка до акта огляду МСЕК не є достатніми доказами на підтвердження факту наявності правових підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки не свідчать про відсутність інших доходів у позивачки за 2023-2024 рр. та не свідчать про її непрацездатність.

Враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Згідно з п.1 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яку подано фізичною особою, сплачується ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 2422,40 грн (1211,20 грн х 2 немайнові вимоги) за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37976485; банк отримувача - Казначейство України (ел.адм.подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0006832; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________ (код ЄДРПОУ для юридичних осіб/РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м.Житомира.

За змістом ч.3 ст.177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Як встановлено зі змісту позовної заяви, позивачем зазначено Житомирський обласний державний нотаріальний архів в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Згідно з ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч.1, ч.4 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

В силу приписів ч.5 ст.53 ЦПК України, про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Таким чином, самостійне залучення позивачем до участі в справі третіх осіб шляхом зазначення їх в позовній заяві суперечить вимогам статей 53, 175, 177 ЦПК України, вступ третіх осіб до участі у справі відбувається за ухвалою суду.

Враховуючи вищевикладене, у разі необхідності залучення до участі у справі третьої особи, позивачу необхідно звернутися до суду з відповідною окремою письмовою заявою з обґрунтуванням та вказівкою повного статусу третьої особи (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачці строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- примірників (відповідно до кількості учасників справи) позовної заяви із зазначенням в ній належних учасників справи та обов`язкових відомостей щодо них, передбачених п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України (на розсуд позивача);

- квитанції про сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн;

- письмової заяви про залучення третьої особи в порядку статті 53 ЦПК України з обґрунтуванням та вказівкою повного статусу третьої особи (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача).

Керуючись статтями 175-177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради, Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачці.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М. В. Петровська