ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/373/24
Провадження по справі 2/281/230/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2024 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області

в складі: головуючого-судді Свинченко Г.Д.,

за участі:

секретаря судових засідань Островської І.В.,

розглянувши в селищі Лугини у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до до територіальної громади в особі виконавчого комітету Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина.

Зазначила, що за життя ОСОБА_2 , склала заповіт, яким своє майно заповіла їй ОСОБА_1 .

З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої, вона звернулася лише 28.06.2023 до державного нотаріуса Другої Коростенської державної нотаріальної контори Кобилинської О.С., але листом від 28.06.2023 року № 354/01-16 отримала відмову у видачі свідоцтва про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Позивач надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовільнити.

Відповідач - територіальна громада в особі виконавчого комітету Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області в судове засідання явку свого представника не забезпечила, однак надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи без участі їх представника та повідомила, що проти позову не заперечують.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами , відповідно до вимог ст. ст. 191ч.2, 247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Малий Дивлин, Коростенського району, Житомирської області померла мати позивачки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 85 років, що підтверджується актовим записом № 246, виданим Лугинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально- Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) серія НОМЕР_1 .

Спадкодвавець ОСОБА_2 до своєї смерті проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 , про що підтверджується довідкою за № 453 від 24.05.2023 року.

За життя спадкодавець ОСОБА_2 в 2016 році склала заповіт на ім`я позивачки - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за яким все майно, яке належало спадкодавцю та буде належати на час смерті заповіла ОСОБА_1 .

Після смерті матері ОСОБА_2 залишився житловий будинок з погосподарськими будівлями та надвірними спорудами.

28.06.2023 позивач звернулася до державного нотаріуса Другої Коростенської державної нотаріальної контори Кобилинської О.С., з приводу прийняття спадщини, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 4).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до статті 1217,1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті1222,1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі № 4, посвідчений секретарем виконавчого комітету Великодивлинської сільської ради Лугинського району Житомирської області ОСОБА_3 .

Відповідно до статей1233,1234,1235,1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.

Вчинення заповіту через представника не допускається.

Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу.

Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавецьОСОБА_2 зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла дочці ОСОБА_1 позивачу по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем.

Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживав окремо, для оформлення спадщини їй були потрібні чималі матеріальні витрати з якими у неї на той час були труднощі, також з початком російського вторгнення на територію України вона у встановлений законом строк не звернулася з заявою про прийняття спадщини.

Крім того, позивач після смерті матері, не могла знайти в будинку правовстановлюючих документів на житловий будинок та зверталася до експертів про правопис свого прізвища, тобто всі ці обставин не дали своєчасно подати документи, також нотаріуси тривалий час не приймали документи в зв`язку з військовим станом в Україні так як не працювали реєстри.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України їй необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 200, 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення .

Суддя Г.Д. Свинченко