У Х В А Л А

Іменем України

28 червня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали скарги Акціонерного товариства «Сенс Банк» на дії державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), боржник: ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИЛА:

25 червня 2024 року Акціонерне товариство «Сенс Банк» звернулося до Деснянського районного суду міста Києва зі скаргою на дії державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), боржник: ОСОБА_1 , в якій просить суд:

- визнати дії державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бялого Максима, що полягають у відмові замінити сторону у виконавчому провадженні № НОМЕР_2, неправомірними;

- зобов`язати державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бялого Максима замінити сторону у виконавчому провадженні № НОМЕР_2 на належного стягувача АТ «СЕНС БАНК» згідно з ухвалою Деснянського районного суду м. Києва № 754/19156/14-ц від 16 січня 2023 року.

У скарзі скаржник вказує, що 12.06.2024 АТ «СЕНС БАНК» отримано від відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відповідь на заяву АТ «СЕНС БАНК» від 30.05.2024 № 25423-56.2/2024 про заміну сторони у виконавчому провадженні ВП № НОМЕР_2, згідної з якою АТ «СЕНС БАНК» відмовлено у заміні сторони виконавчого провадження № НОМЕР_2, де боржником є ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ). Представник вказує, що АТ «СЕНС БАНК» має право не звертатися до суду із клопотанням на поновлення строку на подання скарги на дії державного виконавця у виконавчому провадженні № НОМЕР_2, оскільки скарга подана в рамках загального строку, передбаченого ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження», а саме протягом десяти робочих днів з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи (стаття 447 ЦПК України).

У статті 449 ЦПК України передбачено, що скаргу може бути подано до суду:

а) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи;

б) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 920/149/18 (провадження № 12-297гс18) вказується, що «Конституційний Суд України у рішенні від 07 липня 1998 року № 11-рп/98 у справі щодо офіційного тлумачення частин другої і третьої статті 84 та частин другої і четвертої статті 94 Конституції України (справа щодо порядку голосування та повторного розгляду законів Верховною Радою України) зазначив: «Термін «дні», якщо він вживається у зазначених правових актах без застережень, означає лише календарні дні». З огляду на встановлений статтею 115 ГПК України порядок обчислення процесуальних строків зазначений десятиденний строк слід обчислювати в календарних днях. Такий порядок обчислення строків є єдиним для всіх норм ГПК України та застосовується й у інших процесуальних кодексах України».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 листопада 2020 року у справі № 439/1493/15-ц (провадження № 61-7804св19) зроблено висновок із застосування статті 449 ЦПК України та вказано, що «такі строки є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно із скаргою або викладається в скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. При вирішенні питання про те, які підстави можна вважати поважними для поновлення строку звернення до суду з відповідною скаргою, суд має керуватися тим, що вичерпного переліку таких підстав процесуальний закон не містить, вони у кожному конкретному випадку залежать від певних ситуацій. При цьому судом також має враховуватися прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд, а виконання рішення суду є завершальною частиною розгляду цивільної справи».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 листопада 2020 року у справі № 466/948/19 (провадження № 61-16974св19) вказано, що «строки на подання скарги є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі скаргою або викладається у скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця або іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові. При цьому заявникові може бути роз`яснено право на повторне звернення до суду на загальних підставах. З`ясування обставин дотримання заявником процесуального строку на звернення до суду зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, наявності клопотання про його поновлення зазначеного строку та поважних причин для його поновлення має першочергове значення, оскільки правовим наслідком недотримання встановленого законом строку звернення із скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, відсутності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважності причин для його поновлення, є залишення скарги без розгляду та повернення її заявникові».

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Частинами першою та третьою стаття 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення . Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Судом встановлено, що лист-відповідь державного виконавця від 07.06.2024 скаржник отримав 12.06.2024, отже останнім днем строку для оскарження дій державного виконавця є 24 червня 2024 року з урахуванням того, що 22 червня 2024 року припало на вихідний день, проте скаржник звернувся до суду зі скаргою 25 червня 2024 року, тобто з пропуском строку, встановленого законом, без клопотання про поновлення такого строку.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що у листі-відповіді державного виконавця від 07.06.2024 йдеться про те, що на аналогічну заяву АТ «Сенс Банк» відділом від 12.01.2024 надано відповідь та роз`яснено причини неможливості заміни сторони на підставі ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 16.01.2023 у справ № 754/19156/14-ц.

Отже, скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, скаржником не додано заяви про поновлення строку та у самій скарзі таке клопотання не викладене, тому наявні підстави для залишення такої скарги без розгляду.

Керуючись ст. 3, 126, 260, 261, 263, 353, 354, 447, 449 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А:

Скаргу Акціонерного товариства «Сенс Банк» на дії державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), боржник: ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Роз`яснити скаржнику право на повторне звернення до суду на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 28.06.2024.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак