Справа № 145/2223/23
Провадження №22-ц/801/908/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Ратушняк І. О.
Доповідач:Панасюк О. С.
УХВАЛА

10 квітня 2024 рокуСправа № 145/2223/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Панасюка О. С. (суддя доповідач),

суддів Берегового О. Ю., Шемети Т. М.,

вирішуючи питання про призначення до розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням та зняття їх з реєстрації місця проживання за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 адвоката Зубаня О. О. на рішення Тиврівського районного суду Вінницької області у складі судді Ратушняка І. О. від 16 лютого 2024 року,

в с т а н о в и в:

18 березня 2024 року до Вінницького апеляційного суду надійшла ця апеляційна скарга, в якій одночасно представник ОСОБА_2 адвокат Зубань О. О. клопотав про долучення доказів, зокрема: копії витягу з реєстру територіальної громади за період з 01 січня 1900 року по 12 березня 2024 року; копії довідки Тиврівської селищної ради Вінницької області № 09/4-55 від 12 березня 2024 року; інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 22 березня 2024 року відкрито провадження у цій справі та встановлено строк впродовж якого можуть бути подані відзив на апеляційну скаргу та заперечення щодо заявленого клопотання.

Протягом встановленого судом строку від ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, який відповідає вимогам частини четвертої статті 360 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Одночасно з відзивом ОСОБА_1 подала клопотання, в якому просила: зобов`язати Тиврівську селищну раду, відділ «Центр надання адміністративних послуг» надати інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо наявності у ОСОБА_2 належного йому на праві власності та / чи на праві володіння, і / чи користування будь-якого нерухомого майна і хто не цей час є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Вінницькій області надати інформацію про доходи ОСОБА_2 за період з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2023 року включно; зобов`язати Регіональний центр Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ у Вінницькій області надати інформацію з Єдиного державного реєстру транспортних засобів щодо наявності у ОСОБА_2 належного йому на праві власності та / чи на праві володіння, і / чи користування будь-якого рухомого майна.

Клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Зубаня О. О. про долучення доказів та ОСОБА_1 про витребування інформації задоволенню не підлягають з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду: вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції (пункт 5); за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача (пункт 6); вчиняє інші дії, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи (пункт 8).

За загальними принципами цивільного судочинства змагальності та диспозитивності (статті 12, 13 ЦПК України) сторони є рівними у своїх правах щодо подання доказів та вільними у виборі способів доказування.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частинами першою четвертою, восьмою статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

За приписами статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Таким чином обов`язок подавати докази покладається на учасників справи, що реалізовується у передбачених нормами процесуального права порядку та строки, а у разі наявності поважної причини недотримання цих строків, суд приймає такі докази, якщо особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини першої та третьої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Принципи змагальності сторін та диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом та судом є складовими основних засад цивільного судочинства. Зокрема принцип змагальності сторін покладає на кожну із них обов`язок доведення обставин, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, суд лише сприяє їм у реалізації процесуальних прав.

Принцип диспозитивності полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів не є обов`язком суду, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не були подані до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен ураховувати як вимоги статті 83 ЦПК України щодо строків подання доказів, так і вимоги частини першої статті 44 ЦПК щодо обов`язку особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, а також виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи.

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду у постанові від 25 листопада 2020 року у справі № 752/1839/19.

Представник ОСОБА_2 адвокат Зубань О. О. та ОСОБА_1 звертаючись до суду апеляційної інстанції з клопотаннями, відповідно про долучення доказів тапро витребування інформації, не навели об`єктивних причин неможливості їх подання до суду першої інстанції.

Враховуючи викладене апеляційний суд вважає, що в задоволенні клопотань необхідно відмовити, оскільки докази, які адвокат Зубань О. О. просив долучити до матеріалів справи та інформація, яку ОСОБА_1 просила витребувати, є новими доказами, які не були подані до суду першої інстанції, заявниками не наведено жодних поважних причин їх ненадання до суду першої інстанції та не надано доказів неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від них.

Крім того наявні в матеріалах справи докази є достатніми для перевірки законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції.

В порядку підготовки справи до апеляційного розгляду суддею доповідачем проведені всі необхідні підготовчі дії, передбачені частиною першою статті 365 ЦПК України.

В проведенні додаткових підготовчих дій немає необхідності, а тому справу необхідно призначити до розгляду в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 365, 366 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотань представника ОСОБА_2 адвоката Зубаня О. О. про долучення доказів та ОСОБА_1 про витребування інформації відмовити.

Підготовчі дії вважати закінченими.

Призначити справу до розгляду на 16 травня 2024 року о 09 год 15 хв в приміщенні Вінницького апеляційного суду в залі судових засідань № 4, про що повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. С. Панасюк

Судді: О. Ю. Береговий

Т. М. Шемета