У Х В А Л А

17 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 753/21898/20

провадження № 61-16169ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Миролюбової Ольги Володимирівни на постанову Київського апеляційного суду

від 24 жовтня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Головне територіальне управління юстиції в

м. Києві, Перша Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спільне майно, виключення спільного майна зі складу спадкового майна та

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень до позовної заяви, просила:

- встановити факт її проживання зі ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з березня 2003 року до ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати за нею право власності на 1/2 частину спільного сумісного майна набутого за час проживання з ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, а саме на:

1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ;

1/2 частину нежитлового приміщення за адресою:

АДРЕСА_2 ;

1/2 частину автомобіля марки «Audi» А6 2000 року випуску, державний номер

НОМЕР_1 , зареєстрованого за ОСОБА_3 ;

- виключити вказане майно, а саме: 1/2 частину квартири

АДРЕСА_1 ; 1/2 частину нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 ; 1/2 частину автомобіля марки «Audi» I А6, 2000 року випуску зі складу спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3

- вирішити питання про розподіл судового збору.

15 травня 2023 року рішенням Шевченківського районного суду м. Києва позов задоволено частково.

Встановлено факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу як чоловіка та дружини з 01 січня 2004 року до 01 травня

2000 року.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину спільного сумісного майна, а саме:

- нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 ;

- автомобіля марки «Audi» А6 2000 року випуску, державний номер НОМЕР_1 .

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

24 жовтня 2024 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 травня 2023 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову

ОСОБА_1

03 грудня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Миролюбова О. В. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 24 жовтня 2024 року, в якій просить її скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга подана у строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що суд не врахував правові висновки, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі

№ 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року в справі № 308/3162/15-ц, від 22 серпня 2018 року в справі № 644/6274/16-ц, від 12 вересня 2018 року в справі

№ 569/96/17, від 21 листопада 2018 року в справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року в справах №, № 570/3439/16-ц, 372/51/16-ц,від 03 липня 2018 року в справі № 554/8023/15-ц, від 20 листопада 2019 року в справі № 201/12877/16,

від 18 березня 2020 року в справі № 129/1033/13-ц, від 01 квітня 2020 року в справі № 520/13067/17, від 05 травня 2020 року в справі № 554/8004/16-ц, від 19 травня 2020 року в справі № 263/17218/18, від 14 грудня 2021 року в справі № 147/66/17, від 23 січня 2024 року в справі № 523/14489/15-ц, в постановах Верховного Суду від 15 серпня 2019 року в справі № 588/350/15, від 20 жовтня 2019 року в справі

№ 643/6799/17, від 19 березня 2020 року в справі № 303/2865/17, від 23 вересня 2021 року в справі № 204/6931/20, від 30 червня 2020 року в справі № 694/1540/20, від 05 жовтня 2022 року в справі № 686/15993/21, від 09 листопада 2022 року в справі № 753/10315/19, від 16 листопада 2022 року в справі № 199/3941/20,

від 10 січня 2024 року в справі № 501/1672/22, від 17 січня 2024 року в справі

№ 441/1159/21, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Вбачаються підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження в справі за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Миролюбової Ольги Володимирівни на постанову Київського апеляційного суду від 24 жовтня 2024 року.

Витребувати з Шевченківського районного суду м. Києвацивільну справу

№ 753/21898/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Головне територіальне управління юстиції в м.Києві, Перша Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на спільне майно, виключення спільного майна зі складу спадкового майна.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська