У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" грудня 2024 р. Справа № 597/1019/24

Суддя Заліщицького районного суду Тернопільської області Торська І.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 до Заліщицького відділу держаної виконавчої служби у Чортківському районі Тернопільської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя соба - ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Заліщицького районного суду Тернопільської області з позовною заявою до відповідачів Заліщицького відділу держаної виконавчої служби у Чортківському районі Тернопільської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя соба - ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів.

Ухвалою Заліщицького районного суду Тернопільської області від 10.07.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

Перевіривши виконання вимог статтей 175-177 ЦПК України, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається з позовної заяви позивачка просить суд визнати недійсними торги, проведені 11 серпня 2021 року Державним підприємством «Сетам» з реалізації лота №488088, переможцем в яких визнано ОСОБА_2 , а саме: житлового будинока площею 40 м.кв. та земельної ділянки площею 0,2521 га, за адресою АДРЕСА_1 та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на вищевказаний будинок та земельну ділянку.

Зі змісту ч.1 ст.650, ч.1 ст.655 та ч.4 ст.656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Спірні правовідносини щодо реалізації майна на електронних торгах врегульовані Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом МЮУ № 2831/5 від 29 вересня 2016 року.

Аналіз змісту наведених норм дає підстави для висновку, що правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено п.8 розділу X Порядку, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством.

Тобто, вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є договором (п.34 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17).

Відповідно до п.4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Такий же правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17, де вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними Велика Палата вказала, що ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор електронних торгів і переможець таких торгів.

У зв`язку з тим, що позов подано до кількох відповідачів позовна заява у відповідності до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України повинна містити зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, як вбачається із заявлених позовних вимог, спір існує з приводу примусової реалізації арештованого майна на електронних торгах переможцем яких відповідно до позову визнано ОСОБА_2 .

Позивачка зазначає, що перехід права власності на спірне майно, яким позивачка володіє відбувся незаконно.

З вищевказаного вбачається, що задоволення судом вказаної позовної вимоги спричинить зміну власника об`єкта нерухомого майна, а тому є майновою вимогою.

Вирішення спору вплине на склад майна сторін спору та, як наслідок, змінить власника майна, що в свою чергу слугує підтвердженням того, що позов піддається грошовій (вартісній) оцінці.

Спірними є правовідносини, що регулюють підстави та порядок відчуження майна на електронних торгах із порушенням вимог чинного законодавства.

Відтак, позовна заява містить недоліки, а саме не містить ціни позову, як того вимагає п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України та яка визначається відповідно до положень ст.176 ЦПК України.

У постанові ВП ВС від 26.02.2019 у справі №907/9/17, вказано, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Відповідно до п.2 та п.9 ч.1 та ч.3 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається:

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Позивачкою сплачено судовий збір у сумі 2122,40 грн. за дві позовних вимоги не майнового характеру.

Однак, даний спір відноситься до категорії майнових, а предметом оскарження, як вказано у позовній заяві є правочин і рішення про його реєстрацію, вартість предмета якого становить 1161748 грн. Зазначаючи вказану вище вартість майна, ОСОБА_4 додала до позову виключно лише аркуш висновку звіту про оцінку майна, а не документи (звіти) про оцінку землі і будинку у цілому.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також ОСОБА_1 звертаючись в суд з позовом, обґрунтовує його існуванням невиконаного ОСОБА_3 зобов`язання перед нею із позики коштів в розмірі 53000 грн., яке виникло у 2003 році і було забезпечено заставою спірного майна, відповідно до договору застави від 08.05.2003, що придбав ОСОБА_2 на торгах.

Частиною 2 статті 83 ЦПК України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб (ч.1 ст.177 ЦПК України).

Проте звіти про оцінку майна, договір позики коштів до позовної заяви не надано.

Відповідно до частини 2 статті 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Жоден із поданих до позову доказів не засвідчено в установленому порядку позивачем або його представником.

У порушення вимог ст.175 ЦПК України, позовна заява не містить зазначення ціни позову, а судовий збір сплачено не у відповідності до вимог Закону, долучені письмові докази не засвідчені належним чином. Крім того, позивачці доцільно вказати процесуальний статус третьої особи - ОСОБА_3 , яку вона зазначила в позовній заяві.

Відповідно до ч.11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В зв`язку з невідповідністю вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, за правилами ч.11 ст.187 ЦПК України даний позов слід залишити без руху з наданням позивачці строку для приведення позову у відповідність із зазначеними вимогами законодавста.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185, 185,187 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Заліщицького відділу держаної виконавчої служби у Чортківському районі Тернопільської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя соба - ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів електронних торгів - залишити без руху.

Встановити позивачці п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачці, що у разі не усунення недоліків до вказаного терміну заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. ТОРСЬКА