Справа № 404/7397/22
Номер провадження 2/404/1761/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2024 року м. Кропивницький

Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді - Варакіної Н.Б.

за участю секретаря - Щербини А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП судом не встановлено, АДРЕСА_2 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2022 року позивач звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що є власником квартири за адресою: АДРЕСА_3 . ОСОБА_2 належить на праві власності квартира за адресою: АДРЕСА_4 . Дана квартира знаходиться поверхом вище, тобто над квартирою, яка належить позивачці. В серпні 2021 року з вини відповідача стався витік гарячої води, внаслідок чого затоплено квартиру АДРЕСА_5 , розміщеної поверхом нижче, власником якої є позивач. В результаті затоплення було пошкоджено підлогу, стелю, стіни ванної кімнати. Позивач звернулась до КП «ЖЕО 1» КМР» із заявою стосовно обстеження квартири АДРЕСА_5 . 24 листопада 2022 року було складено акт, відповідно до якого зазначалось про те, що мало місце часткове залиття стелі, причиною залиття є недбале ставлення до внутрішньоквартирного сантехнічного обладнання мешканцями квартири АДРЕСА_6 . Вартість відновлюваних робіт внаслідок затоплення складає 5365 грн. Крім того, просить стягнути моральну шкоду та витрати на професійну правничу допомогу.

Ухвалою суду від 19 січня 2023 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні частково визнала позову частині відшкодування матеріальної шкоди, заперечила проти стягнення з неї моральної шкоди та витрат на професійну правничу допомогу. Суду пояснила, що пропонувала позивачу оплатити ремонт.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_3 .

ОСОБА_2 належить на праві власності квартира за адресою: АДРЕСА_4 , що підтверджується Витягом з реєстру нерухомого майна № 316904074. Дана квартира знаходиться поверхом вище, тобто над квартирою, яка належить позивачці.

В серпні 2021 року з вини відповідача стався витік гарячої води, внаслідок чого затоплено квартиру АДРЕСА_5 , розміщеної поверхом нижче, власником якої є ОСОБА_1 .

В результаті затоплення було пошкоджено підлогу, стелю, стіни ванної кімнати.

Позивач звернулась до КП «ЖЕО 1» КМР» із заявою стосовно обстеження квартири АДРЕСА_5 .

24 листопада 2022 року було складено акт, відповідно до якого зазначалось про те, що мало місце часткове залиття стелі в санвузлі до 0,5 м, причиною залиття є недбале ставлення до внутрішньо квартирного сантехнічного обладнання мешканцями квартири АДРЕСА_7 .

Згідно попереднього розрахунку вартості робіт по об`єкту АДРЕСА_3 , вартість відновлюваних робіт внаслідок затоплення складає 5365 грн.

Згідно із ст. 319, 322 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.

Статтею 151 Житлового кодексу України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Таким чином саме на власника покладено обов`язок утримувати своє майно, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт та відшкодовувати збитки пов`язані із його правом власності.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що збитки позивачу були завдані внаслідок неналежного утримання квартири АДРЕСА_7 її власником.

Враховуючи викладене, суд вважає правомірним стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених збитків в розмірі 5365 грн.

Щодо відшкодування на користь позивача моральної шкоди суд виходить з наступного.

Відповідно до п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до п.4 цієї постанови у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується.

Таким чином, суд вважає, що стороною позивача не надано жодного доказу в підтвердження того, що внаслідок залиття позивач отримала сильний стрес, який позначився на перебігу її звичайного життя, оскільки вона хвилювалася як вона буде надалі проживати у залитій квартирі.

Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 10000 грн.

Статтею 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до яких належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

У постанові від 28.09.2023 у справі №686/31892/19 Верховний Суд зазначив, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера,платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні цих витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні підтвердження надання правової допомоги, що є підставою для відмови у задоволенні вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку з недоведеністю їх наявності.

Враховуючи вище викладене, позов підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 992,40 грн. - судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10-13, 76-89, 137, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП судом не встановлено, АДРЕСА_2 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП судом не встановлено, АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири у розмірі 5365 (п`ять тисяч триста шістдесят п`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП судом не встановлено, АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) судовий збір в розмірі 992,40 грн.

У задоволенні вимог про відшкодування моральної шкоди в розмірі 10 000 грн. та стягнення витрат на професійну правничу допомогу відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його складення, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Рішення суду складено 01.08.2024.

Суддя Кіровського Н. Б. Варакіна

районного суду

м.Кіровограда