Справа № 185/875/24
Провадження № 2-п/185/41/24
07 травня 2024 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Перекопського М.М.,
з участю секретаря судового засідання Іжболдіної І.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2024 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства 'Перший Український Міжнародний Банк' до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
У березні 2024 року до суду надійшла вказана заява про перегляд заочного рішення.
Заява мотивована тим, що 14 березня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області ухвалив заочне рішення у цивільній справі №185/875/24 за позовом Акціонерного товариства 'Перший Український Міжнародний Банк' до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Заявник зазначив, що після відкриття провадження у справі 16 лютого 2024 року судом було постановлено ухвалу про залишення позову без руху та відповідачу не було повідомлено про розгляд справи після усунення недооліків додатково.
В якості доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи відповідач вказав, що строки позовної давності позивачем порушено, оскільки кредитний договір укладений 18.09.2019 року, а позивач звернувся до суду в січні 2024 року.
Ухвалою суду від 02 квітня 2024 року заява прийнята судом та призначена до розгляду.
У судове засідання сторони не з`явились, від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі та заперечення на заяву про перегляд заочного рішення.
Розглянувши вказану заяву про перегляд заочного рішення та додані до неї матеріали, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.1,2,4 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Зі змісту ст. 288 ЦПК України випливає, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 14 березня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області ухвалив заочне рішення у цивільній справі №185/875/24 за позовом Акціонерного товариства 'Перший Український Міжнародний Банк' до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, яким задовольнив позов повністю.
Відповідно квитанції про доставку документів до Електронного кабінету, позовна заява з додатками доставлена відповідачу 24.01.2024 року.
Згідно довідці про доставку електронного документа, ухвала про відкриття провадження у справі, в змісті якої зазначено строки на подання відзиву та інші процесуальні строки, доставлена відповідачу в його електронний кабінет 09.02.2024 року. Тобто строк для подання відзиву для відповідача до 24.02.2024 року.
16.02.2024 року судом постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху, проте про зупинення розгляду справи в цій ухвалі зазначено не було та вимоги цієї ухвали стосуються виключно процесуальних дій позивача та не мають ніякого відношення до відповідача.
Отже, правом подання відзиву відповідач не скористався, після відкриття провадження у справі до ухвалення рішення минуло більше 30 днів, заяв чи клопотань відповідач не надав.
Щодо недотримання строку позовної давності, на яку посилається відповідач, як на істотне значення для правильного вирішення справи.
Позивач звернувся до суду 24.01.2024 року. Але ж 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».
Таким чином строк загальної позовної давності продовжується на період дії карантину. Період дії карантину: з 02 квітня 2020 року по 30 червня 2023 року. Враховуючи норми ст. 257 ЦК України всі банківські операції, що відбулися за період з 02 квітня 2017 року по 02 квітня 2020 року мають продовжені строки позовної давності. Отже розрахунки з 02.04.2017 року мають вважатися не пропущеним строком позовної давності.
Отже, беручи до уваги викладені в заяві відповідача доводи, на які він посилається як на підстави для перегляду заочного рішення, суд приходить до висновку щодо їх необґрунтованості та безпідставності, оскільки заявник, як відповідач по справі, був повідомлений про відкриття провадження у справі та строки, за яких розглядається справа, а також докази, на які він посилається, не мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Згідно з пунктом першим статті 6 Конвенції кожен має право, зокрема, на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.
Відповідно до п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.
Відповідно до ст. 288 ЦПК України Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Згідно з п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.
Відповідно до ст. 288 ЦПК України суд скасовує заочне рішення за одночасної наявності двох складових: 1. судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; та 2. докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
За таких обставин, враховуючи те, що відповідач відзив не подав та істотних доказів не надав, відсутні підстави для скасування заочного рішення.
Керуючись ст.260, 280-289 ЦПК України, суд
Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 березня 2024 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства 'Перший Український Міжнародний Банк' до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя М. М. Перекопський