Провадження № 2/205/939/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді Федотової В.М., за участю секретаря судового засідання Киричок Л.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року представник позивача звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із вищевказаною позовною заявою.

В обґрунтування позову зазначає, що 21.12.2021 року ОСОБА_1 з метою отримання банківських послуг звернувся до АТ КБ «Приватбанк», у зв`язку з чим підписав кредитний договір № MR69GK00000361. Згідно договору позивач зобов`язався надати відповідачу кредит у розмірі 418 180,00 грн. на термін до 21.12.2031 року, а відповідач зобов`язався повернути кредит та сплатити відсотки за користування кредитними кошти в строки та в порядку, встановлених кредитним договором. Банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав, надавши відповідачу грошові кошти. Відповідач свої зобов`язання за вказаним договором не виконав, у зв`язку з чим, станом на 17.11.2023 року має заборгованість у розмірі 515 020,28 грн., з яких: 410 647,12 грн. заборгованість за кредитом (тілом кредиту); 101 373,16 грн. заборгованість по відсоткам за користування кредитом.

Представник позивача просив суд стягнути з відповідача зазначену суму заборгованості, а також витрати з оплати судового збору у розмірі 7 725,30 грн.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09.02.2024 року відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі та призначено судове засідання.

Представник позивача АТ КБ «Приватбанк» в судові засідання, призначені 01.03.2024 року, 26.03.2024 року, 22.04.2024 року та 20.06.2024 року не з`явився з невідомих суду причин, про дату, час і місце судового засідання неодноразово повідомлявся шляхом направлення судового виклику на електронну адресу банку, зазначену представником позивача у заяві про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, та до електронного кабінету позивача, зареєстрованого в ЄСІТС. Про причини неявки в судові засідання суд не повідомив, заяв про розгляд справи без участі представника позивача до суду не надходило, не міститься такого прохання і в самій позовній заяві та її прохальній частині.

Виклик до суду відповідача ОСОБА_1 було здійснено шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, відповідно до приписів ч. 11 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України, тому він вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, однак у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, відзив не подав, будь-яких заяв від нього не надходило.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач АТ КБ «Приватбанк» є користувачем електронного суду, має зареєстрований кабінет у системі ЄСІТС та всі процесуальній документи, в тому числі повістки та виклики представника позивача до суду, були доставлені до кабінету електронного кабінету позивача.

В матеріалах справи містяться відомості, що на зазначену в заявці про отримання процесуальних документів в електронному вигляді електронну адресу, позивачу неодноразово направлялися судові повістки. Повістки та ухвали в електронному вигляді були доставлені до електронної скриньки одержувача АТ КБ «Приватбанк», що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

Таким чином суд вжив усіх можливих заходів з використанням передбачених нормами ЦПК України процесуальних засобів, щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання.

У постанові Верховного Суду від 01.06.2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) зроблено висновок, що за змістом статті 14 ЦПК України для цілей цього Кодексу офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Верховний Суд у постанові від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17 провадження № 61-6076св21 зазначив, що за змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд у зв`язку з вищевикладеним зазначає, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

При цьому обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивач неодноразово, належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового засідання, жодного разу не з`явився в судове засідання, про причини поважності неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи без участі представника позивача до суду не надходило, суд дійшов висновку, що позивач втратив інтерес до зазначеного позову, а тому його слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 43, 44, 131, 223, 247, 257, 258-260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу № 205/13914/23 за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Федотова В.М.

.