Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/7075/24
Провадження № 2/357/3270/24
У Х В А Л А

іменем України

"25" червня 2024 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Вальчук М.В.

розглянувши без участі сторін в залі суду № 2 у м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 22 травня 2024 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Рішенням суду від 19 червня 2004 року було задоволено позовну заяву та шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 було розірвано.

При винесенні рішення суду була допущена механічна описка, а саме в описовій частині рішення було помилково вказано прізвище, ім`я, по батькові позивача « ОСОБА_3 », замість вірного « ОСОБА_1 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущені описки не впливають на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити у рішенні суду від 19 червня 2024 року по справі № 357/7075/24 2/357/3270/24 вищевказану описку.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в описовій частині рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 червня 2024 року по справі № 357/7075/24 2/357/3270/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вказавши вірно прізвище, ім`я, по батькові позивача: « ОСОБА_1 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення суду від 19 червня 2024 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов