Справа №279/306/24 Головуючий у 1-й інст. Волкова Н. Я.
Категорія 84 Доповідач Трояновська Г. С.
У Х В А Л А

26 грудня 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

Головуючого судді Трояновської Г.С.,

суддів: Борисюка Р.М., Павицької Т.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) заяву ОСОБА_1 про направлення матеріалів справи до відповідного суду за встановленою юрисдикцією, у цивільній справі №279/306/24 за позовом ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області про стягнення коштів

в с т а н о в и в:

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 10 травня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 04 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 10 травня 2024 року скасовано. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації про стягнення коштів закрито.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 серпня 2024 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 04 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області про стягнення коштів.

09 грудня 2024 року ОСОБА_1 надіслав до Житомирського апеляційного суду за допомогою підсистеми «Електронний Суд» заяву про направлення матеріалів справи до відповідного суду за встановленою юрисдикцією для подальшого розгляду. Заява обґрунтована тим, що відповідно до ч. 1 ст. 256 ЦПК України якщо провадження у справі закривається , суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду відносено розгляд справи. Суд апеляційної або касаційної інстанції також повинен роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Також у заяві ОСОБА_1 просить поновити строк для подання даної заяви, так як він пропущений із поважних причин, у зв`язку із нероз`ясненням судом права на подання такої заяви.

Цивільна справа №279/306/24 надійшла на адресу Житомирського апеляційного суду 20.12.2024.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для поновлення строку для подання заяви та направлення справи за встановленою юрисдикцією з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що постановою Житомирського апеляційного суду від 04 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 10 травня 2024 року скасовано. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації про стягнення коштів закрито.

Зі змісту мотивувальної частини постанови Житомирського апеляційного суду від 04 липня 2024 року вбачається, що розгляд справи віднесено до юрисдикції адміністративних судів. Отже ОСОБА_1 про вказані обставини обставини (порядок розгляду справи) було відомо.

Копія постанови Житомирського апеляційного суду від 04.07.2024 надсилалася ОСОБА_1 судом в електронному вигляді в його електронний кабінет та доставлена 06.07.2024 року о 07:50:02, про що свідчить Довідка Житомирського апеляційного суду про доставку електронного документу ( а.с.75).

Крім того, ОСОБА_1 подавалася касаційна скарга на постанову Житомирського апеляційного суду від 19.06.2024, та за наслідками розгляду якої, Верховним Судом ухвалено судове рішення про відмову у відкритті касаційного првадження.

Отже, сторона позивача достовірно знаючи з 06 липня 2024 року про результати розгляду справи у суді апеляційної інстанції звернулася до Житомирського апеляційного суду з відповідною заявою поза межами встановленого законом строку.

Відповідно до ч.1 ст.256 ЦПК України, якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи. Суд апеляційної або касаційної інстанції повинен також роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. Заява подається до суду, який прийняв постанову про закриття провадження у справі. У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи адміністративного судочинства, провадження у справі не може бути закрите з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно із ч.ч. 1, 3, 4 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

У статті 126 ЦПК України вказано, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У рішенні в справі "Каракуця проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практикою Європейського суду з прав людини, яка є преюдиційною, також встановлено, що якщо заявники у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду їх справи їх права на доступ до правосуддя не є порушеними.

З огляду на викладене та враховуючи те, що позивачем заяву подано з порушенням строків встановлених ч.1 ст. 256 ЦПК України без поважних на те причин, суд вважає, що у задоволенні заявленого клопотання про визнання поважними причини пропуску строку для подання заяви про направлення справи за встановленою юрисдикцією слід відмовити, а заяву - залишити без розгляду, оскільки така заява подана після закінчення процесуальних строків.

Керуючись статтями 126,127, 183, 256, 389 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про визнання поважними причини пропуску строку на подання заяви про направлення матеріалів справи до відповідного суду за встановленою юрисдикцією.

Заяву ОСОБА_1 про направлення матеріалів справи до відповідного суду за встановленою юрисдикцією залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Судді