ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/199/24
Провадження № 2/210/601/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
24 червня 2024 року м. Кривий Ріг
Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі :
головуючого судді: Вікторович Н.Ю.,
секретаря судового засідання Біди А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», третя особа Саксаганський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Дніпропетровської області Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття обтяжень з нерухомого майна, що перебуває у праві приватної власності, -
В обґрунтування уточнених позовних вимог представник позивача зазначила, що позивач на державних торгах «Сетам», що проводилися Металургійним відділом державної виконавчої служби у м. Кривому Розі, з метою виконання рішення суду про стягнення з боржника ОСОБА_3 на користь ПАТ «Дельта Банк» (який уклав договір відступлення прав з ТОВ «Вердикт Капітал» ) заборгованості по Кредитному договору в розмірі 3 263 669,80 грн., придбала чотирикімнатну квартиру загальною площею 79.8 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Згідно вищевикладеного, Позивачка отримала Свідоцтво про право власності серії НОМЕР_1 від 17.03.2021 р., посвідчене приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Євгенієм Михайловичем. Користуючись своїм законним правом щодо вільного розпорядження нерухомим майном, яке перебуває у приватній власності, у грудні 2023 року Позивач прийняла рішення щодо продажу вказаної квартири, однак не змогла реалізувати своє право щодо продажу нерухомого майна, у зв`язку з наявним обтяженням щодо заборони відчуження. Про наявність вказаних обтяжень, на момент отримання Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, а саме, чотирикімнатної квартири загальною площею 79.8 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , Позивачці відомо не було. З метою зняття вказаних обтяжень та в подальшому реалізації свого права щодо продажу вказаного нерухомого майна, Позивачка звернулася із заявою про скасування обтяжень до відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі. Листом Саксаганського відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі від 28.12.2023р., рекомендовано позивачу, що з питань вилучення запису про іпотеку та заборону на нерухоме майно позивачу слід звернутися до нотаріусу з актом про реалізацію іпотечного майна. Позивач звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Є.М. із заявою про зняття вказаних обтяжень, але останній було відмовлено у вчиненні такої нотаріальної, аргументуючи тим, що дії, щодо припинення заборони, як державним реєстратором, не вчинялися, оскільки це окрема нотаріальна дія нотаріуса та окрема процедурна дія державного реєстратора. Враховуючи вищевикладене, нотаріусом рекомендовано звернутися до кредитора для отримання відповідного листа, щодо припинення існуючих заборон на вищезазначене нерухоме майно або звернутися до суду для вирішення питання по суті.
Відповідно до Виконавчого листа №2-794/11/0408 від 20.01.2011р. виданого Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу про стягнення заборгованості з ОСОБА_3 , кредитором є ПАТ «ДельтаБанк», який знаходиться в стані припинення, а його правонаступником, а саме іпотекодержателем, на підставі договору іпотеки від №03.840.07.39М від 11.09.2007 р., номер запису про іпотеку №38279180 від 18.09.2007 р. посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сліпченко Наталею Вікторівною є ТОВ «Вердикт Капітал».
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна станом на встановлено, що чотирикімнатна квартира АДРЕСА_2 перебувала за договором іпотеки №03.840.07.39.М у власності іпотекодержателя ТОВ «Вердикт Капітал».
Позивачка зверталася до стягувача ТОВ «Вердикт Капітал» з метою зняття обтяжень 41028832 та 41028742 зареєстрованих в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на підставі акту про реалізацію іпотечного майна від 11.03.2021 р. Проте, жодної відповіді на своє звернення не отримала.
Позивач зазначає, що вона не є стороною договору застави (іпотеки), кредитного договору та стороною виконавчого провадження, тому не має права на скасування обтяжень у позасудовому порядку шляхом звернень з цим питанням до державного реєстратора, стягувача, нотаріуса та державної виконавчої служби.
Таким чином, на даний час на належну на праві приватної власності Позивачці квартиру, безпідставно накладені обтяження, що порушує її майнові права з приводу розпорядження нерухомим майном на власний розсуд, у зв`язку з чим, представник позивача звернулась до суду з вказаним позовом.
Ухвалою суду від 11 січня 2024 року відкрито провадження по вказаній справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 24 червня 2024 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.
Відповідач Товариство з обмеженою відповідальність «Вердикт Капітал» повідомлялася належним чином про перебування в провадженні суду даної цивільної справи. 16 квітня 2024 року на адресу суду надійшло клопотання від представника відповідача ТОВ «Вердикт Капітал» - Іжаковського О.В. про відкладення розгляду справи. Вказане клопотання судом було задоволено та відкладено розгляд справи на 15 травня 2024 року. Проте, в судові засідання призначені судом на 15 травня 2024 року та 24 червня 2024 року представник відповідача присутній не був, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Представник третьої особи по справі Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) у судовому засіданні присутній не був, причини не явки суду не повідомив.
24 червня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про розгляд справи без участі позивача та її представника, просила суд позов задовольнити, не заперечувала проти винесення заочного рішення по вказаній справі.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В тому числі, суд враховує вимоги ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду.
Згідно вимог ст.280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.
Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що 11 березня 2021 року старшим державним виконавцем Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Семенко І.В. складено Акт про реалізацію предмета іпотеки, відповідно до змісту якого, при примусовому виконання виконавчого листа №2-794/11/0408 виданого 20.01.2011 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості по кредитному договору в розмірі 3 263 669,80 грн. Відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 41 Закону України «Про іпотеку» передано на реалізацію чотирикімнатна квартира АДРЕСА_3 . Відповідно до протоколу про проведенні електронні торги від 10.02.2021 №525349 Державного підприємства «СЕТАМ» переможцем визнано учасника 16 ОСОБА_1 . Дані прилюдні торги відбулись з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку». (а.с. 13-14)
Відповідно до Свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 17.03.2021 р., посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Євгенієм Михайловичем, посвідчено, що ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , що проживає за адресою: АДРЕСА_4 , належить на праві власності майно, що складається з цілої частки чотирикімнатної квартири, загальною площею 79.8 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м., яка розташована на третьому поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю 336 475. 00 грн (триста тридцять шість тисяч чотириста сімдесят п`ять) гривень 00 копійок, яке придбане ОСОБА_1 за 531 630,50 (п`ятсот тридцять одну тисячу шістсот тридцять) гривень 50 копійок, що раніше належало ОСОБА_3 , на підставі договору дарування, посвідченого Пахомовою Н.І., приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області 04.03.1996 року за реєстровим №1563 та зареєстрованого Комунальним підприємством «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» 14 червня 2004 року, номер запису: 4403, в книзі: 7/3П-231, реєстраційний номер: 6205944. Вказане Свідоцтво зареєстровано приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Є.М. у реєстрі за №349. (а.с. 11)
З Листа за підписом начальника Саксаганського відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі Криворізького районну Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Новікової О. вих. 28.11-34/303227/9 від 28.12.2023р., встановлено, шо на виконанні в Саксаганському відділі державної виконавчої служби у м. Кривому Розі Виконавчий лист №2-794/11/0408 від 20.01.2011р. виданий Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДельтаБанк» заборгованості, не перебуває. Згідно акту реалізації іпотеки від 11.03.2021 вами придбано чотирикімнатну квартиру, загальною площею 79.8 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м., яка розташована на третьому поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Керуючись п.7 Розділу 10 ЗУ «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна» не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акту про проведений електронний аукціон переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби з такого майна знімаються виконавцем (окрім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Пунктом 3 Розділу 5 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», зазначено, що під час проведення державної реєстрації права власності у результаті видачі нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на нерухоме майно, що реалізовувалося, у тому числі, як предмет іпотеки, нотаріус проводить одночасно державну реєстрацію припинення іпотеки щодо такого майна. Підсумовуючи вищевикладене, з питань вилучення запису про іпотеку та заборону на нерухоме майно, пропонуємо звернутися до нотаріусу з актом про реалізацію іпотечного майна (копія відповіді надається). На даний час виконавчого провадження, в межах якого накладалися обтяження на нерухоме майно, на виконанні відділу немає, воно завершено і знищено за закінченням терміну зберігання. (а.с. 21-22)
Відповідно до Листа за підписом приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Є.М. вих. №595/01-16 від 20.12.2023 року ОСОБА_1 було відмовлено у знятті обтяжень, в обґрунтування чого приватним нотаріусом зазначено, що дії, щодо припинення заборони, як державним реєстратором, не вчинялися, оскільки це окрема нотаріальна дія нотаріуса та окрема процедурна дія державного реєстратора та нотаріусом рекомендовано звернутися до кредитора для отримання відповідного листа, щодо припинення існуючих заборон на вищезазначене нерухоме майно або звернутися до суду для вирішення питання по суті. (а.с. 17-20)
Стаття 319 ЦК України визначає що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст. ст. 16, 386, 391 ЦК України.
Згідно з ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Статтею 204 ЦК України, закріплено основоположний принцип цивільних правовідносин, а саме: принцип презумпції правомірності правочину. Так, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Презумпція правомірності правочину означає, що вчинений правочин вважається правомірним, таким, що породжує, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Отже, у разі не спростування презумпції правомірності договору, всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватись, а створені обов`язки підлягають виконанню.
Такий правовий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 23 січня 2018 року справа № 203 /2612/ 13, від 07 листопада 2018 року справа № 520/6819 /14.
Згідно ст.ст.317, 321 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Ніхто не може бути протиправно позбавлений свого права, чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених законом.
Таким чином, ОСОБА_4 в силу ст.317, 321, 328, 591, ст.62 ЗУ «Про виконавче провадження», правомірно набула право власності на майно, придбавши його на електронних торгах (аукціоні) з реалізації предмета іпотеки.
Крім того, суд вважає за важливе відзначити, що п.5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року № 5 встановлено, що вирішуючи питання про правомірність набуття права власності, суд має враховувати, що воно набувається на підставах, які не заборонені законом, зокрема, на підставі правочинів. При цьому, діє презумпція правомірності набуття права власності на певне майно, яка означає, що право власності на конкретне майно вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК України).
Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Проте, якщо права на нерухоме майно підлягають державній реєстрації, то право власності у набувача виникає з дня такої реєстрації відповідно до закону (стаття 334 ЦК України) та з урахуванням положення про дію закону в часі на момент виникнення спірних правовідносин (стаття 5 ЦК України).
До державної реєстрації права власності за новим набувачем покупець за договором про відчуження майна, виконаним сторонами, не має права розпоряджатися цим майном, оскільки право власності на нього зберігається за продавцем, проте має право на захист свого володіння на підставі статті 396 ЦК України. При цьому, слід мати на увазі, що після оплати вартості проданого майна і передання його покупцеві, але до державної реєстрації переходу права власності, продавець також не має права ним розпоряджатися, оскільки це майно є предметом виконаного продавцем зобов?язання, яке виникло з договору про відчуження майна (пункт 1 частини першої статті 346 ЦК України), а покупець є його законним володільцем. У разі укладення нового договору про відчуження раніше переданого покупцю майна без розірвання попереднього договору чи визнання судом його недійсним продавець несе відповідальність за його невиконання у виді відшкодування збитків новому покупцеві.
Відповідно до ст. 396 ЦК України, особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права, у тому числі і від власника майна, відповідно до положень глави 29 (ст.ст. 389-393) цього Кодексу.
У справі «Ятрідіс проти Греції» Європейський суд зазначив, що концепція власності у ст.1 Протоколу №1 має автономний зміст, який не обмежується правом власності на фізичні речі. Деякі інші права та користі, що утворюють майно, також можуть бути правом власності.
Таким чином, із вище викладеного вбачається, що у особи, що придбала майно та провела за нього розрахунок до моменту державної реєстрації виникає право володіння (один із складових елементів права власності) та право на захист цього майна у відповідності до ст.391 ЦК України, тобто вимагати усунення перешкод в користуванні та розпорядженні новопридбаним майном шляхом зняття з нього арешту (як одним із способів захисту права власності) для можливості подальшої державної реєстрації права власності на придбане майно.
Згідно роз`яснення постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» зазначено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08.11.2019 року у справі № 643/3614/17 вказала, що вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції.
Встановлено, що між сторонами склались правовідносини, які випливають із договорів позики, як основного зобов`язання, та іпотеки, якою було забезпечено виконання основного зобов`язання.
Відповідно до п. 74,75 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 року № 868, для проведення державної реєстрації обтяжень речових прав на нерухоме майно необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень таких речових прав, та інші документи, визначені цим Порядком.
Відповідно до Положення про Єдиний держаний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 09.06.1999 р. №31/5, зареєстрованим в Мін`юсті 10.06.1999 р. за № 364/3657, реєстр заборон це електронна база даних, яка містить відомості про обтяження нерухомого майна, а саме: накладені заборони та арешти нерухомого майна; вилучення записів про заборони відчуження та арешти нерухомого майна; тимчасові застереження щодо нерухомого майна та видані витяги з реєстру заборон.
Відповідно до п.п.2.1.1 п.2.1 Положення, підставами для внесення до реєстру заборон відомостей про накладення (зняття) заборони та арештів на об`єкти нерухомого майна є накладення (зняття) державною нотаріальною конторою або приватним нотаріусом реєстратором заборони відчуження на об`єкти нерухомого майна.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про іпотеку», іпотека це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до ч.5 ст.3 Закону України «Про іпотеку», іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.
При цьому ч.1 ст.575 ЦК України визначає іпотеку як окремий вид застави нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.
У відповідності до вимог ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.
Іпотека та обтяження (заборона розпоряджатися заставним нерухомим майном) підлягають державній реєстрації прав (ст.4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).
Положеннями ст.17 ЗУ "Про іпотеку" , визначені підстави припинення іпотеки, а саме іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом.
Також, дії нотаріуса щодо зняття заборони відчуження майна та припинення обтяжень , регулюються положеннями "Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" , затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, а також положеннями ЗУ "Про нотаріат".
Так, відповідно до статті 74 Закону України «Про нотаріат» нотаріус знімає заборону відчуження нерухомого майна на підставі отриманого повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, припинення чи розірвання договору довічного утримання, та в інших випадках, передбачених законодавством.
Для зняття заборони необхідно подати до нотаріуса відповідну заяву, до якої додаються необхідні підтверджуючі документи. До нотаріуса може звертатись з заявою про зняття заборони як іпотекодержатель, так і іпотекодавець, за умови подання безспірних доказів виконання зобов`язання.
З метою перевірки факту звернення до нотаріуса належного іпотекодержателя, або подання іпотекодавцем повідомлення про виконання основного зобов`язання/припинення іпотечного договору, виданого належним іпотекодержателем (враховуючи непоодинокі факти відступлення прав за іпотечними договорами), нотаріус перед вчиненням дії щодо зняття заборони відчуження нерухомого майна перевіряє вказані факти шляхом одержання Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
При одержанні заяви та підтверджуючих документів, на виконання п. 6.1. Глави 15 Розділу ІІ Порядку, нотаріус реєструє таку заяву у журналі реєстрації вхідних документів, та робить відповідні відмітки в реєстрі для реєстрації заборон і арештів та в алфавітній книзі обліку заборон відчуження і арештів нерухомого майна.
Нотаріус знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення, зокрема: кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки); про припинення договору іпотеки у зв`язку з набуттям іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, після припинення договору іпотеки у зв`язку з відчуженням іпотекодержателем предмета іпотеки; за рішенням суду; в інших випадках, передбачених законом.
Із матеріалів справи вбачається, що 11 вересня 2007 року укладений договір іпотеки майна іпотекодавець - ОСОБА_3 , іпотеко держатель ПАТ Дельта Банк, правонаступником якого є ТОВ «Вердикт Капітал», відповідно до Свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 17.03.2021 р., посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Є.Ю., позивачу належить на праві власності майно, що складається з цілої частки чотирикімнатної квартири, загальною площею 79.8 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м., яка розташована на третьому поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю 336 475. 00 грн., яке придбане ОСОБА_4 , що раніше належало ОСОБА_3 . Кошти отримані після продажу іпотечного нерухомого майна, були направлені державним виконавцем на виконання рішення суду щодо заборгованості по кредитному договору.
Відповідно до ст. 50 Закону України «Про іпотеку», після продажу предмета іпотеки на електронному аукціоні або продажу предмета іпотеки відповідно до статті 38 цього Закону припиняються будь-які права та вимоги інших осіб на нерухоме майно, що було предметом іпотеки, які виникли після державної реєстрації іпотеки за іпотечним договором, згідно з яким було звернене стягнення на предмет іпотеки. Це правило не застосовується у разі придбання предмета іпотеки іпотекодавцем".
Виходячи з вище викладених обставин та норм права, на час звернення із заявою до суду за наявності обтяжень накладених на майно, порушується право власності ОСОБА_1 внаслідок чого вона позбавлена змоги розпоряджатися своїм майном, оскільки наявність обтяжень на раніше зазначене нерухоме майно, придбане позивачем на електронних торгах, обмежує права власності позивача.
За таких обставин, дослідивши та проаналізувавши докази у справі, керуючись завданнями цивільного судочинства щодо справедливого розгляду і вирішення цивільних справ, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, а також враховуючи позиції, викладені в постановах Верховного Суду, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», третя особа Саксаганський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Дніпропетровської області Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття обтяжень з нерухомого майна, що перебуває у праві приватної власності є такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 317, 319, 321, 391 ЦК України, ст.ст. 40, 59 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.1-13, 18, 43, 49, 64, 76, 77-81, 89, 95, 178, 228, 229, 235, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд -
Уточнений позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», третя особа Саксаганський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Дніпропетровської області Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття обтяжень з нерухомого майна, що перебуває у праві приватної власності задовольнити.
Зняти обтяження з нерухомого майна - чотирикімнатної квартири, загальною площею 79.8 кв.м., житловою площею 48.9 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , яка згідно Свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 17.03.2021 року належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
-обтяження: 41028832, дата і час реєстрації: 11.09.2007 16:34:01, держ. реєстратор: приватний нотаріус Кульбіда Євгеній Михайлович, Криворізький нотаріальний округ, Дніпропетровська обл., документи подані для реєстрації: договір іпотеки, серія та номер: ВЕХ411890, НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , виданий 11.09.2007, видавник: Приватний нотаріус Дацко Я.О., реєстрований 9556, заборона №539. Вид обтяження: заборона на нерухоме майно, підстава: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:57133734 від 17.03.2021р. Приватний нотаріус Кульбіда Є.М. Особа, майно якої обтяжуються: ОСОБА_3 . Реєстраційний номер обтяження: 5641616, 11.09.2007р.;
Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Н. Ю. Вікторович