справа № 619/360/24
провадження № 2-п/619/18/24
Ухвала

26 червня 2024 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О.

розглянула у відкритому судовому засіданні заяву відповідача про перегляд заочного рішення по справі № 619/360/24,

імена (найменування) учасників справи:

позивач: Акціонерне товариство «Таскомбанк»,

відповідач: ОСОБА_1 ,

вимоги позивача: про стягнення заборгованості,

представник відповідача: Апазіді К.Ю.

Питання, що вирішується ухвалою.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 16 квітня 2024 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» кредитну заборгованість за договором №2892048-604 від 11.02.2022 про надання споживчого кредиту, в сумі 155488,38 грн.

Представником відповідача адвокатом Апазіді К.Ю. подано до суду клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та заяву, у якій просить скасувати заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області по справі № 619/360/24 від 16.04.2024 та призначити справу до розгляду. У обґрунтування заяви зазначено, що відповідач не був присутнім на судових засіданнях по справі та не подавав відзив на позовну заяву, так як не був повідомлений належним чином про розгляд справи в суді. Також не знав про винесення рішення, через що не мав змоги захистити свої права. Надані до позову письмові документи не є договором споживчого кредиту, а лише відображають наміри укласти в майбутньому між сторонами кредитний договір. Під формою правочину розуміється спосіб вираження волі сторін та його фіксація, водночас, ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Позивачем не було надано разом з позовною заявою примірник договору про банківське обслуговування фізичних осіб станом на день надання споживчого кредиту. Із розрахунку вбачаються розбіжності, адже вказується, що частково були сплачені відповідачем кошти, натомість, ця сплата не була відображена у кінцевому розрахунку. У обґрунтування клопотання про поновлення строку зазначено, що відповідач не був присутнім при проголошенні рішення та не отримував його повний текст, а 07.05.2024 представник шляхом моніторингу сайту «Судова влада» стало відомо про наявність справи та ухваленого рішення. 09.05.2024 представник в системі «Електронний суд» подав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та 17.05.2024 йому було надано доступ до електронної справи.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, направивши в системі «Електронний суд» клопотання про розгляд заяви без його участі.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, хоча про час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного документу.

Частиною 1 статті 287 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як установлено з матеріалів цивільної справи № 619/360/24 заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 16.04.2024 відповідач не отримував, так як поштовий конверт, в якому рішення направлялося останньому, повернувся до суду та представник з матеріалами справи ознайомився 17.05.2024.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідач пропустив строк на подання заяви про перегляд заочного рішення з поважних причин, тому даний строк підлягає поновленню.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, законодавець передбачив сукупність обставин, які можуть потягти скасування заочного рішення - неявка в судове засідання з поважних причин з неповідомленням про причини неявки з поважних причин, і наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За матеріалами справи встановлено, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та на цю адресу йому двічі було надіслано судову повістку на 07.03.2024 разом з позовом та ухвалою про відкриття провадження та на на 16.04.2024, які було повернуто до суду за закінченням терміну зберігання (а.с. 60, 63).

Відповідно до ч. 3 ст. 8 ЦПК України інформація щодо суду, який розглядає справу, учасників справи та предмета позову, дати надходження позовної заяви (скарги) чи будь-якої іншої заяви або клопотання у справі, у тому числі особи, яка подала таку заяву, вжитих заходів забезпечення позову та (або) доказів, стадії розгляду справи, місця, дати і часу судового засідання, руху справи з одного суду до іншого є відкритою та підлягає невідкладному оприлюдненню на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тобто, відповідач не був позбавлений можливості дізнатися про стан розгляду справи на офіційному веб-порталі судової влади України або іншим способом, передбаченим законодавством.

Також, у заяві відповідача відсутні посилання на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, що не були враховані судом при ухваленні заочного рішення.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для скасування заочного рішення, які передбачені ч. 1 ст. 228 ЦПК України, у зв`язку з чим, заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Поновити представнику відповідача ОСОБА_1 адвокату Апазіді Костянтину Юрійовичу пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 16.04.2022 у справі № 619/360/24.

Заяву про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 16.04.2024 у справі № 619/306/24 - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Нечипоренко