Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-н/357/3080/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 грудня 2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши матеріали заяви Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2024 року представник ПрАТ «ВФ Україна» Федорів І.Я. звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із заявою про видачу судового наказу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано судді Ярмолі О.Я.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Згідно з ч. 1 ст. 163 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

Відповідно до ч. 4 ст. 163 ЦПК України, якщо заяву подано в електронній формі до боржника, який має електронний кабінет, заявник надалі повинен подавати будь-які процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом його заяви, виключно в електронній формі.

У частині восьмій статті 43 ЦПК України зазначено, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Відповідно до частин першої, четвертої, абзаців 2, 3 частини восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система, яка відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з пунктом 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (пункт 26 вказаного Положення).

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються (абзац 1 пункту 27 вказаного Положення).

Однак, представник заявника, надсилаючи заяву з додатками через підсистему «Електронний суд», саму заяву подав без застосування вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми відповідного документа, передбаченого Інструкцією користувача Електронного суду, подавши заяву та додатки як окремі документи. При цьому у заяві на двох аркушах, поданої шляхом заповнення форми відповідного документа згідно Інструкції користувача Електронного суду, вказав тільки те, що «Текст заяви додано у PDF-форматі».

Слід зазначити, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Стаття 163 ЦПК містить вимоги до форми і змісту заяви про видачу судового наказу, зокрема у заяві повинно бути зазначено: 4) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються.

Отже, сама заява, що подана до суду на двох аркушах з відміткою «Документ сформований в системі «Електронний суд» 13.12.2024», не містить вимог заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються. Крім того, в силу положень ч. 7ст. 43 ЦПК України відсутні докази надсилання копії заяви боржнику.

Таким чином, заявнику необхідно сформувати та подати через систему «Електронний суд» заяву з урахуванням наведених вище обставин.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що заява про видачу судового наказу не відповідає вимогамст.163 ЦПК України, суд дійшов висновку, що у видачі судового наказу слід відмовити.

Керуючись ст. 163,165, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити Приватному акціонерному товариству «ВФ Україна» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. Я. Ярмола