ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/2004/24Головуючий по 1 інстанції
Справа №705/119/22 Категорія: 301030400 Єщенко О.І.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т.Л.
суддіГончар Н.І., Василенко Л.І.
секретар Любченко Т.М.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу позивача на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16.10.2024 (повний текст складено 28.10.2024, суддя в суді першої інстанції Єщенко О.І.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, приватний виконавець Матвійчук Юлія Володимирівна, Державне підприємство «СЕТАМ», про витребування майна з чужого незаконного володіння,

у с т а н о в и в :

у січні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, яким просила витребувати у свою власність з незаконного володіння ОСОБА_2 1/2 частини земельної ділянки, площею 0,0144 га, кадастровий номер :02:006:1692, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та з незаконного володіння ОСОБА_3 1/2 частини двокімнатної квартири загальною, площею 31,3 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування зазначено, що постановою про відкриття виконавчого провадження № 63916932 приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Ю.В. 14.12.2020 відкрито виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_4 на користь ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» заборгованості в розмірі 207 344,90 грн. Постановою про арешт майна боржника від 15.12.2020 накладено арешт на нерухоме майно ОСОБА_1 , а саме: 1/2 частину двокімнатної квартири у АДРЕСА_2 ; 1/2 частину однокімнатної квартири у АДРЕСА_3 ; 1/2 частина земельної ділянки, площею 0,011 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1897, місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; 1/2 частина земельної ділянки площею 0,001 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1896, місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; 1/2 частина земельної ділянки площею 0,0144 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1692, місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; 1/2 частина земельної ділянки площею 0,0007 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1691, місцезнаходження: АДРЕСА_1 .

10.02.2021 на сайті ДП «СЕТАМ» був проведений аукціон на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0144 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1692, у АДРЕСА_1 , за номером лоту 463511.

Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів № 525350 переможцем торгів став ОСОБА_2 , який поставив найбільшу ставку 117550,00 грн. Цього ж дня, 10.02.2021 на сайті ДП «СЕТАМ» був проведений аукціон на 1/2 частину двокімнатної квартири, загальна площа 31,3 кв.м, житлова площа 29,0 кв.м, місцезнаходження: АДРЕСА_2 , за номером лоту 463509 за ціною 69300 грн.

07.04.2021 приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черповицькою І.Ю. за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на 1/2 частину вищезазначеної двокімнатної квартири на підставі Свідоцтва про придбання майна з електронних торгів, номер 508, виданого 07.04.2021 приватним нотаріусом Черповицькою І.Ю.

03.11.2021 приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Шелудько В.П. видано Свідоцтво, яким посвідчено право власності на 1/2 частину вищезазначеної земельної ділянки за ОСОБА_2

Однак право власності на зазначене вище майно набуто відповідачами з порушенням законодавства, а відтак, зазначене вище спірне майно має бути витребувано з незаконного володіння відповідачів на користь позивача.

Так спірна земельна ділянка знаходиться під капітальною будівлею. Решта 0,0103 га прибудинкова територія. Відповідно до Кадастрового плану земельної ділянки на частині спірної земельної ділянки розташована квартира АДРЕСА_4 . Дана обставина свідчить про те, що спірне майно взаємопов`язане, а тому не може бути відчужене незалежно одне від одного.

Всупереч вимогам закону приватним виконавцем Матвійчук Ю.В. до лоту 463511 було включено та продано на електронних торгах лише 1/2 частини земельної ділянки без квартири, яка розташована на цій земельній ділянці. У свою чергу 1/2 частину двокімнатної квартири було включено до іншого лоту та продано окремо від земельної ділянки. Такі дії приватного виконавця спричинили суттєве зменшення вартості спірного майна та комерційної привабливості його для потенційних покупців.

Верховний Суд у постанові від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 зазначив, що і божник, і стягувач, за умови їх добросовісності, заінтересовані в тому, щоб майно боржника було продане за максимально високу ціну. Якщо майно боржника буде продане за меншу ціну, то або виручки не вистачить для задоволення вимог стягувача, або постраждає боржник, який одержить менше коштів, що залишилися після задоволення всіх вимог за виконавчим документом і підлягають перерахуванню боржнику. Якщо право власності на об`єкт нерухомості та на земельну ділянку, на якій цей об`єкт розташований, належать одній особі, то відчуження, у тому числі в процедурі виконавчого провадження, об`єкта нерухомості окремо від земельної ділянки або земельної ділянки окремо від об`єкта нерухомості суперечить закону. Не може вважатися добросовісною особа, яка набула майно на прилюдних торгах, якщо така особа знала чи мала знати про порушення вимог до інформації про майно.

З викладеного вбачається, що продаж 1/2 частини земельної ділянки без квартири АДРЕСА_5 , яка розташована на цій земельній ділянці та навпаки суперечить чинному в Україні законодавству та є незаконним.

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16.10.2024 позовні вимоги у справі залишено без задоволення з посиланням на те, що позивачем не доведено, що відчуження майна на прилюдних торгах відбулося з порушенням приписів законодавства.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, 28.11.2024 через відділення поштового зв`язку позивача подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та позов задовольнити. Зазначає, що нерухоме майно (квартира) нерозривно пов`язана із земельною ділянкою на якій воно знаходиться, отже їх спільний продаж єдиним лотом є доцільним та комерційно вигіднішим, ніж окремий продаж кожного об`єкта окремо. За правовим висновком ВП ВС від 22.06.2021 у справі №200/606/18 при продажі об`єкта нерухомості на прилюдних торгах до відповідного оголошення слід включати відомості про земельну ділянку, на якій він знаходиться. Невиконання таких приписів призводить до правової невизначеності та зменшення конкуренції серед учасників торгів, для яких два окрему лоти не є привабливими. Так як спірне майно є привабливим з комерційної точки зору, адже знаходиться у центрі міста, його слід було продавати одним лотом.

У своїх відзивах на апеляційну скаргу відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також третя особа у справі приватний виконавець Матвійчик Ю.В., просили суд апеляційні скарги відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, оскільки вважають його законним та належним чином обґрунтованим.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі Свідоцтв про право власності, виданих державним нотаріусом Уманської міської нотаріальної контори Кравчук Т.І. 12.10.2016, належала 1/2 частка у праві власності квартири АДРЕСА_4 та 1/2 частка у праві власності приватизованої земельної ділянки, розміром 0,0144 га (кадастровий номер :02:006:1692), що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Ю.В. від 14.12.2020 відкрито виконавче провадження № 63916932 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Апеляційним судом Черкаської області 14.02.2013 у справі № 2318/3913/2012, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Вердикт Капітал» заборгованості по кредитному договору в загальному розмірі 209 982,00 грн. та 3282,00 грн. судових витрат.

Постановою від 15.12.2020 про арешт майна боржника приватним виконавцем Матвійчук Ю.В. у виконавчому провадженні № 63916932 накладено арешт на нерухоме майно боржника ОСОБА_1 , а саме:

- 1/2 частину двокімнатної квартири, загальна площа 31,3 кв.м., житлова площа 29,0 кв.м., місцезнаходження: АДРЕСА_2 ;

- 1/2 частину однокімнатної квартири, загальна площа 19,4 кв.м., житлова площа 12,5 кв.м., місцезнаходження: АДРЕСА_3 ;

- 1/2 частину земельної ділянки площею 0,011 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1897, місцезнаходження: АДРЕСА_1 ;

- 1/2 частину земельної ділянки площею 0,001 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1896, місцезнаходження: АДРЕСА_1 ;

- 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0144 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1692, місцезнаходження: АДРЕСА_1 ;

- 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0007 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1691, місцезнаходження: АДРЕСА_1 .

10.02.2021 на сайті ДП «СЕТАМ» був проведений аукціон на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0144 га, реєстровий/кадастровий номер :02:006:1692, місцезнаходження: АДРЕСА_1 , за номером лоту 463511.

Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів № 525350 переможцем торгів став ОСОБА_2 , який поставив найбільшу ставку 117550,00 грн.

Також 10.02.2021 на сайті ДП «СЕТАМ» був проведений аукціон на 1/2 частину двокімнатної квартири, загальна площа 31,3 кв.м., житлова площа 29,0 кв.м., місцезнаходження: АДРЕСА_2 , за номером лоту 463509.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 294093573 від 11.01.2022, 07.04.2021 приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черповицькою І.Ю. за ОСОБА_3 зареєстровано право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_4 , на підставі свідоцтва про придбання майна з електронних торгів, номер 508, виданого 07.04.2021.

Відповідно до свідоцтва, виданого 03.11.2021 приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Шелудько В.П., та зареєстрованого в реєстрі під № 1993, посвідчено, що ОСОБА_2 , відповідно до ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження» та на підставі Протоколу проведення електронних торгів № 525350 від 10.02.2021, акту про проведені електронні торги ВП № 63916932 від 01.03.2021, належить на праві власності 1/2 частина земельної ділянки площею 0,0144 га, кадастровий номер :02:006:1692, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначене також підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 293950942 від 10.01.2022.

Відповідно до кадастрового плану земельної ділянки кадастровий номер :02:006:1692, площею 0,0144 га, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , долученого позивачем до позовної заяви, спірна 1/2 частина квартири АДРЕСА_5 займає площу 0,0041 га та знаходиться на земельній ділянці. Інша частина земельної ділянки 0,0103 га є прибудинковою територією.

Із досліджених судом документів встановлено, що дійсно приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Ю.В. до лоту 463509 з продажу 1/2 частини квартири не було включено 1/2 частину земельної ділянки. Також це стосується і лоту № 463511 з продажу 1/2 частини земельної ділянки, до якого не було включено 1/2 частину квартири.

Позивач у позовній заяві посилається на те, що такі дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Ю.В. спричинили суттєве зменшення вартості спірного майна та комерційну привабливість його для потенційних покупців, що й покладено в основу як доводів позовної заяви, так і поданої апеляційної скарги.

Правовідносини між сторонами у справі, які виникли на підставі вищенаведених фактичних обставин, регламентуються такими правовими нормами.

Згідно статті 1 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до правового висновку, висловленого ВП ВС у постановах від 21.11.2018 у справі №465/650/16-ц та від 23.01.2019 у справі №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Згідно зі статтею 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Водночас з аналізу статей 655, 658 ЦК України, пунктів 4, 5 розділу X Порядку вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Організатор електронних торгів пропонує майно для продажу шляхом розміщення інформаційного повідомлення про електронні торги, в якому визначається це майно (пункти 510 розділу ІІІ Порядку). Тим самим організатор визначає одну з умов майбутнього договору купівлі-продажу майно, яке продається організатором. Отже, до початку торгів як продавцю, так і потенційним покупцям (учасникам торгів) відомі всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця.

Учасники електронних торгів висувають свої цінові пропозиції (оферти) щодо укладення договору купівлі-продажу за запропонованими ними цінами шляхом їх подання через вебсайт електронних торгів. Прийняття пропозиції (акцепт) учасника, який запропонував найвищу ціну, здійснюється автоматично засобами системи реалізації майна (пункт 2 розділу V, пункт 1 розділу VIII Порядку).

За наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (частина друга статті 638 ЦК України). Протокол електронних торгів підписується організатором (пункт 2 розділу VIII Порядку) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене.

Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку. Покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до пункту 1 розділу X Порядку. Дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота, зазначається також у протоколі (абзац дев`ятий пункту 1 розділу VIII Порядку). Правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах.

Після виконання покупцем (переможцем електронних торгів) свого обов`язку за договором купівлі-продажу, тобто після повного розрахунку за придбане майно, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований; приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця (пункт 4 розділу X Порядку). У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (пункт 8 розділу X Порядку).

Такі правові висновки сформульовані у пунктах 42 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17.

Відповідно до частини другої статті 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до частини першої статті 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. За змістом зазначених положень моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі- продажу як окремого документа Порядок не передбачає.

Тому всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця, повинні міститися в інформаційному повідомленні про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Зокрема, у такому повідомленні повинна міститися вичерпна інформація про майно, яке продається.

Відповідно до частини другої статті 377 ЦК України розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків та об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації). Відповідно до абзацу першого частини шостої статті 120 ЗК України істотною умовою договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, є кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з набуттям права власності на ці об`єкти, крім об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації.

Таким чином якщо продажу підлягає об`єкт нерухомості, право власності на який відповідно до частини першої статті 377 ЦК України, частини першої статті 120 ЗК України переходить лише разом з правом власності на земельну ділянку, на якій такий об`єкт розташований, то в інформаційному повідомленні про електронні торги повинен бути зазначений кадастровий номер такої земельної ділянки. Невиконання цієї вимоги призводить до правової невизначеності, що призводить до зменшення конкуренції учасників торгів, та може ввести в оману учасників торгів щодо майна, яке продається.

Відповідно до зазначених вимог пунктом 9 розділу ІІІ Порядку встановлено, що якщо реалізації підлягає нежитлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначаються, зокрема, відомості про земельну ділянку, на якій розташоване нежитлове приміщення (її правовий режим та розмір), та її кадастровий номер (за наявності).

Якщо ж реалізації підлягає земельна ділянка, то відповідно до пункту 10 розділу ІІІ Порядку в інформації про майно додатково зазначаються, зокрема, кадастровий номер земельної ділянки та обмеження на використання земельної ділянки (установлені на підставі містобудівних та санітарних норм і правил, включаючи архітектурно-планувальні, технічні, екологічні умови).

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що знаходження на земельній ділянці одного власника об`єкта нерухомості іншого власника істотно обмежує права власника землі, при цьому таке обмеження є безстроковим. Так, власник землі у цьому разі не може використовувати її ані для власної забудови, ані іншим чином, і не може здати цю землю в оренду будь-кому, окрім власника об`єкта нерухомості (постанова ВП ВС від 19.05.2020 у справі № 916/1608/18). Отже, якщо продажу підлягає земельна ділянка одного власника, на якій розташований об`єкт нерухомості іншого власника (якщо такий продаж не суперечить закону), то в інформаційному повідомленні повинна міститись інформація про таке обмеження на використання земельної ділянки. В інформаційному повідомленні повинна міститись також інформація про інші обмеження на використання земельної ділянки, пов`язані з наявністю прав інших осіб на земельну ділянку (емфітевзис, суперфіцій тощо). Невиконання цієї вимоги також призводить до правової невизначеності, що призводить до зменшення конкуренції учасників торгів, та може ввести в оману учасників торгів щодо майна, яке продається.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 звернула увагу, що не може вважатися добросовісною особа, яка набула майно на прилюдних торгах, якщо така особа знала чи мала знати про порушення порядку реалізації майна, зокрема про порушення вимог до інформації про майно. Не може вважатися добросовісною і особа, яка знала чи мала знати про набуття нею майна всупереч закону, зокрема про набуття земельної ділянки окремо від об`єкта нерухомості, який на ній розмішений, чи про набуття такого об`єкта окремо від земельної ділянки, якщо таке набуття не допускається в силу закону.

У пункті 31 постанови Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 зазначено, що водночас максимально привабливим для покупця є придбання об`єкта нерухомого майна саме разом із земельною ділянкою, на якій він розташований, ніж придбання такого об`єкта на чужій землі, чи тим більше придбання земельної ділянки, зайнятої чужим об`єктом нерухомого майна. Це ілюструють і обставини справи, яка розглядається: не знайшлося бажаючих придбати лот, сформований із земельної ділянки, зайнятої чужим об`єктом нерухомого майна, а торги не відбулися.

З системного аналізу вказаних положень законодавства та правових висновків ВС у аспекті встановлених у цій справі фактичних обставин апеляційний суд погоджується з правильністю аргументів суду першої інстанції про те, що позивачем не обґрунтовано її доводи про незаконність придбання на прилюдних торгах відповідачем спірного майна 1 / 2 частин земельної ділянки та квартири як двох окремих об`єктів.

Так за обставин справи обидва предмети нерухомого майна фактично були придбані та кошти від їх продажу на прилюдних торгах спрямовано на погашення заборгованості боржника у виконавчому провадженні, що при апеляційному перегляді справи під сумнів не ставиться.

З огляду на положення статей 15, 16 ЦК України підставою для захисту цивільного права чи охоронюваного законом інтересу є його порушення, невизнання чи оспорення. Отже, задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) цього права відповідачем з урахуванням належно обраного способу судового захисту.

Відповідно до положень ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

За обставин цієї справи позивачем не надано доказів того, що її майно на прилюдних торгах продано за заниженою чи необґрунтованою ціною.

Також позивач не доводить, що отриманих від продажу її майна коштів не вистачило для задоволення вимог стягувача у виконавчому провадженні.

Так апеляційний суд відхиляє аргументи скаржника про те, що квартира нерозривно пов`язана із земельною ділянкою на якій вона знаходиться, отже їх спільний продаж єдиним лотом є доцільним та комерційно вигіднішим, ніж окремий продаж кожного об`єкта окремо, оскільки такі твердження є припущеннями та доказами не підтверджуються жодних альтернативних оцінок стосовно вартості майна при продажу одним лотом позивачем суду не надано.

При цьому суд звертає увагу на те, що на торгах продавалося житлове приміщення із частиною прибудинкової території, тому підстав оцінювати вказати житло на предмет його комерційної привабливості у суду підстав немає, більш того можливість переведення такого житла в майбутньому з статусу житлового в нежитлове не є безспірною, оскільки не залежить лише від намірів власника, а є прерогативою відповідних органів місцевого самоврядування.

Також не можна погодитися з міркуваннями скаржника про те, що внаслідок окремого продажу її майна на прилюдних торгах було зменшено конкуренцію серед їх учасників, адже фактично продаж майна відбувся за наявними пропозиціями від покупців.

Суд першої інстанції слушно відхилив посилання позивача на те, що за висновком Верховного Суду від 19.05.2020 у справі від 916/1608/18 знаходження на земельній ділянці одного власника об`єкта нерухомості іншого власника істотно обмежує права власника землі, з урахуванням того, що позовні вимоги у справі не стосуються захисту прав відповідачів.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові (такий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/1972/17, від 23.05.2019 у справі № 920/301/18, від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18, від 24.12.2019 у справі № 902/377/19, від 02.04.2020 у справі № 910/7160/19, від 01.07.2021 у справі № 910/7029/20, від 29.08.2023, від 26.04.2024 у справі № 922/1767/22).

Інші доводи позивача стосуються з`ясування обставин, вже встановлених судом першої інстанції, та переоцінки вже оцінених ним доказів у справі, тому не можуть бути враховані судом апеляційної інстанції.

Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16.10.2024 у даній справі належить залишити без змін, а апеляційну скаргу позивача без задоволення.

На підставі положень ст.141 ЦПК України судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді слід залишити за скаржником.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16.10.2024 у даній цивільній справі залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді залишити за скаржником.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Повну постанову складено 25.12.2024.

Суддя-доповідач

Судді