Справа №464/4990/24
пр № 2-ві/464/7/24
У Х В А Л А

23 грудня 2024 року Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді Жили В.С.,

за участю секретаря судових засідань Харук У.О.,

представників ОСОБА_1 адвокатів Коцюбинської Л.С., Дацко А.С.,

розглянувши у відкритому судому засіданні в залі суду у місті Львові заяву представників ОСОБА_1 адвокатів Коцюбинської Л.С. та Дацко А.С. про відвід головуючого судді Сихівського районного суду м. Львова Шашуріної Г.О. від розгляду справи № 464/4990/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

У провадженні Сихівського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа № 464/4990/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2024 головуючим суддею у справі № 461/4990/24 визначено суддю Шашуріну Г.О.

Ухвалою суду від 12.12.2024 судове засідання в означеній справі відкладено на 11:00 год. 27.12.2024 (а.с. 108-109).

17.12.2024 до суду надійшла заява представників ОСОБА_1 адвокатів Коцюбинської Л.С. та Дацко А.С. про відвід судді Сихівського районного суду м. Львова Шашуріної Г.О. від розгляду справи № 464/4990/24 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування доводів поданої заяви представники позивача покликались на наступні обставини: проведення 17.09.2024 головуючою у справі суддею Шашуріною Г.О. судового засідання під час повітряної тривоги чим позбавлено учасників судового розгляду доступу до правосуддя; надсилання 16.10.2024 представником позивача письмового клопотання про участь у судовому засіданні 22.10.2024 в режимі відеоконференції проте таке клопотання по суті судом вирішено не було; прибуття представника позивачки ОСОБА_3 22.10.2024 в суд для участі в судовому засіданні у справі та непроведення в цей день суддею відповідного засідання із невідомих стороні позивача причин; безпідставне покликання в ухвалі суду від 22.10.2024 на обставини неприбуття сторін для участі у засіданні та подання ними заяви про розгляд справи за їх відсутності; неповідомлення позивачки та її представників про проведення 12.12.2024 судового засідання у справі; визнання явки позивачки в судове засідання обов`язковою та призначення судового розгляду на 27.12.2024 на 11.00 год, тобто на час, який не є зручним для ОСОБА_1 .

На переконання заявників, наведені факти та обставини в сукупності викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Шашуріної Г.О., а відтак сторона позивача вважає, що є підстави для відводу судді від розгляду справи.

Ухвалою судді Шашуріної Г.О. від 18.12.2024 заяву представників позивача про відвід судді визнано необґрунтованою та передано для вирішення судді, що не входить до складу суду який здійснює розгляд справи № 464/4990/24, в порядку визначеному процесуальним законом.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2024 для вирішення заяви про відвід судді у справі № 461/4990/24 визначено суддю Жилу В.С.

В судовому засіданні 23.12.2024 представники ОСОБА_1 адвокати Коцюбинська Л.С. та Дацко А.С. заяву про відвід судді підтримали з мотивів наведених у заяві, просили таку заяву задовольнити. Окрім цього, в судовому засіданні представники позивача надали для долучення до матеріалів справи якісні фотокопії окремих додатків до означеної заяви про відвід, а саме листів Територіального управління Служби судової охорони у Львівській області від 09.12.2024 та від 16.12.2024 із відповідними додатками, які головуючим ухвалено долучити до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення заявників, оглянувши заяву про відвід та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Частиною другою статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу (частина третя статті 40 ЦПК України).

За вимогами частини сьомої статті 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу (ч. 3 ст. 39 ЦПК України).

Враховуючи наведені вище норми процесуального закону та доводи заявників, про те, що обставини, які стали підставою для відводу судді, виникли після відкриття провадження у справі, беручи до уваги призначення судового засідання у справі на 27.12.2024 та надходження заяви про відвід до суду 17.12.2024, тобто раніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така підлягає розгляду в порядку, визначеному абзацом першим частини третьої статті 40 ЦПК України.

Підстави для відводу судді визначені статтями 36, 37 ЦПК України.

Пунктами 3, 5 частини першої статті 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу, якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Водночас незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 36 ЦПК України).

З огляду на наведені вище норми процесуального закону, будь які доводи сторони, щодо незгоди з процесуальним рішенням суду не можуть бути підставою для відводу судді.

Надаючи оцінку доводам заявників, констатую, що жодних доказів заінтересованості у результаті розгляду справи, як і упередженості чи необ`єктивності судді Шашуріної Г.О., заявниками не надано.

Так, мотивуючи заяву про відвід, позивач вказує на те, що суддею було допущено ряд процесуальних порушень, а саме проведено судове засідання під час оголошеної повітряної тривоги, не розглянуто клопотання від 16.10.2024 щодо участі в засідання в режимі відеоконференції, не забезпечено проведення 22.10.2024 судового засідання, зазначено в ухвалі від 22.10.2024 недостовірної інформації, неповідомлення позивачки та її представників про проведення 12.12.2024 судового засідання, визнання явки позивачки в судове засідання обов`язковою та призначення судового розгляду на час, який не є зручним для ОСОБА_1 . На обґрунтування зазначених обставин стороною позивача надано копії окремих аркушів справи, листи Департаменту цивільного захисту ЛОДА, Територіального управління Служби судової охорони у Львівській області та витяги із журналу реєстрації відвідувачів суду.

Відповідно до положень частини другої статті 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

У разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку (ч.ч. 3,4 ст. 214 ЦПК України).

Ухвалою судді Сихівського районного суду м. Львова Шашуріної Г.О. від 29.08.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; судове засідання призначено на 12.40 год. 17.09.2024 (а.с. 65).

Як вбачається із наявного у матеріалах справи протоколу судового засідання від 17.09.2024 (а.с. 70), в судове засідання 17.09.2024 о 12.40 год. учасники справи не з`явились, у зв`язку із чим суд ухвалив відкласти судове засідання на 22.10.2024. Суд констатує, що жодних інших питань, окрім як щодо відкладення судового засідання, 17.09.2024 судом не вирішувалось, зауваження на протокол судового засідання в порядку визначеному статтею 249 ЦПК України учасники справи не подавали.

За наведених обставин проведення під час оголошеної на території Львівської області повітряної тривоги судового засідання без представника позивачки, в якому судом вирішувалось тільки питання про відкладення судового розгляду справи у зв`язку із неявкою учасників, не свідчить про упередженість чи необ`єктивність головуючого судді у справі.

З наявної у справі ухвали суду від 22.10.2024 вбачається, що в судове засідання призначене на 11.30 год. 22.10.2024 сторони спору не з`явились, судом відкладено судове засідання на 18.11.2024 та вирішено питання щодо витребування доказів по справі (а.с. 86, 87).

Суд відхиляє доводи заявників щодо непроведення судом судового засідання 22.10.2024 в яке з`явилась представник позивача в силу наступного. Із наданого заявниками листа Територіального управління Служби судової охорони у Львівській області від 09.12.2024 та витягу із журналу відвідувачів суду вбачається, що адвокат Дацко А.О. перебувала в приміщенні Сихівського районного суду м. Львова 22.10.2024 тільки з 10.52 год. по 11.00 год.

Водночас судове засідання призначалось судом на 11.30 год. 22.10.2024. За означеного та враховуючи ненадання заявниками будь-яких доказів які б достовірно підтверджували перебування у вказаний час представника позивача у приміщені суду, відсутність із сторони позивача заяв чи клопотань які б свідчили про незгоду із діями головуючої судді Шашуріної Г.О. щодо непроведення судового засідання в порядку визначеному ч. 1 ст. 43, ч. 3 ст. 214 ЦПК України, окрім власне поданої заяви про відвід судді, суд приходить до висновку про недоведеність заявниками відповідних обставин.

Із наявного у матеріалах справи протоколу судового засідання від 18.11.2024 (а.с. 98) вбачається, що в судове засідання 18.11.2024 о 14.15 год. учасники справи не з`явились, у зв`язку із чим суд ухвалив відкласти судове засідання на 12.12.2024. Суд констатує, що зауваження на протокол судового засідання в порядку визначеному статтею 249 ЦПК України учасники справи також не подавали.

В аспекті виконання вимог закону щодо повідомлення учасника справи про час та місце судового розгляду, а саме про судове засідання призначене на 12.50 год. 12.12.2024, суд зазначає, що хоч матеріали справи і не містять доказів надсилання стороні позивача відповідних судових повісток, проте враховуючи звернення представника ОСОБА_1 ОСОБА_5 03.12.2024 із клопотанням про ознайомлення із матеріалами справи та її розписка про фактичне ознайомлення 05.12.2024 із справою (а.с. 101), таке неповідомлення не спричинило до порушення права позивачки на доступ до правосуддя.

Надаючи оцінку всім іншим доводам заявників, зокрема, щодо невирішення суддею Шашуріною Г.О. клопотання від 16.10.2024, внесення в ухвали від 22.10.2024 та від 12.12.2024 окремих недостовірних відомостей, іншим поясненням, то суть таких доводів зводиться до незгоди із процесуальними рішеннями головуючого у справі, що в силу положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу судді.

Суд роз`яснює, що учасники справи на власний розсуд користуються наданими їм процесуальними правами, зокрема, вправі заявляти заяви, клопотання, заперечення в порядку визначеному ч. 1 ст. 43, ч. 3 ст. 214 ЦПК України і саме в такий спосіб належить реагувати на поведінку головуючого судді у справі.

На переконання суду, незгода сторони з окремими процесуальними рішеннями судді не може свідчити про упередженість судді чи заінтересованість у результатах розгляду провадження. При цьому, оцінка наявності чи відсутності процесуальних порушень при розгляді справи надається судами вищих інстанцій при перегляді судових рішень в апеляційному чи касаційному порядку на підставі належно оформлених та поданих апеляційних чи касаційних скарг.

В свою чергу, безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Суд звертає увагу також на практику Європейського суду з прав людини в контексті неупередженості судді, який визначає два аспекти «неупередженості»: по-перше, суддя повинен бути суб`єктивно вільний від особистих упереджень або пристрасті, по-друге, він повинен бути об`єктивно неупереджений, тобто гарантовано виключати будь-які обґрунтовані сумніви щодо цього.

В аспекті суб`єктивного критерію суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У контексті об`єктивного критерію окремо ЄСПЛ відзначає поведінку суддів, а саме необхідно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Разом з цим, докази, які б підтверджували необ`єктивність та упередженість судді Шашуріної Г.О. у розгляді даної справи, зокрема до ОСОБА_1 та її представників, відсутні.

У пунктах 1.1, 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів зазначено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, у якій він повинен винести рішення.

При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів.

Враховуючи наведене, суд констатує, що об`єктивних даних та відповідних доказів про сумніви в об`єктивності та неупередженості судді заявниками не надано, а відтак приходить до висновку про те, що законні підстави для задоволення заяви про відвід відсутні.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви представників позивачки ОСОБА_1 адвокатів Коцюбинської Л.С. та Дацко А.С. про відвід головуючого судді Сихівського районного суду м. Львова Шашуріної Г.О. від розгляду справи № 464/4990/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 26.12.2024.

Суддя Володимир ЖИЛА