н/п 2-во/953/23/24
"27" червня 2024 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Київського районного суду м. Харкова від 30.01.2024 у справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої,
10 листопада 2021 року КП «Харківські теплові мережі» (далі: позивач) звернулось до Київського районного суду м. Харкова з позовом про стягнення з ОСОБА_2 (далі: відповідач-1), ОСОБА_3 (далі: відповідач-2), ОСОБА_1 (далі: відповідач-3), заборгованості за опалення та гарячу воду, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог та відмовити від позовних вимог до ОСОБА_2 , в сумі 66 075,14 грн. за період з 01.11.2015 по 30.09.2021р.
30.01.2024 рішенням Київського районного суду м. Харкові стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 заборгованості з надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої за період з 01.12.2018 по 30.09.2021 в сумі 37 328, 72 грн.
Відповідачем -3 подана заява про виправлення описки у рішенні суду, що полягає у зазначені періоду за який здійснюється стягнення «01.12.2018 по 30.09.2018» замість вірного «01.12.2018 по 30.09.2021».
Положеннями ч.1, ч.2 ст.269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.
За таких обставин, суддя вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.
Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Як вбачається з матеріалів справи позивач просив стягнути з відповідачів заборгованість в сумі 66 075,14 грн. за період з 01.11.2015 по 30.09.2021р.
Разом з тим, відповідачами подано заяву про застосування строку позовної давності до спірних правовідносин.
З огляду на зроблену відповідачами заяву про застосування строку позовної давності, суд частково задовольнив заявлені позовні вимоги, а саме в частині стягнення заборгованості за опалення та гарячу воду за період з 01.12.2018р. по 30.09.2021р. в сумі 37 328, 72 грн.
Однак, під час оформлення вищезазначеного рішення допущено описку, що полягає у зазначені періоду за який здійснюється стягнення «01.12.2018 по 30.09.2018» замість вірного «01.12.2018 по 30.09.2021».
Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне постановити у справі ухвалу про виправлення вищевказаних описок.
Керуючись ст.ст.260, 269 ЦПК України, суд, -
Виправити описку у мотивувальній частині рішення Київського районного суду м. Харкова від 30.01.2024, вказавши період за який здійснюється стягнення - «01.12.2018 по 30.09.2021».
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя Н.В. Єфіменко