Справа № 296/6169/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" травня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шкиря В.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 18.04.2024 у цивільній справі №296/6169/23, -

ВСТАНОВИВ:

02.05.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Корольовського районного суду м.Житомира від 18.04.2024 у цивільній справі №296/6169/23 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про судовий захист цивільного права та інтересу, при розгляді позовних заяв.

В обґрунтування заяви зазначено, що в ухвалі суду від 18.04.2024 у справі №296/6169/23 допущені описки, а саме: зазначено, що вона просить «відшкодувати моральну шкоду 170000 грн., заподіяну під час розгляду її позовних заяв», однак, моральна шкода є похідною від виконання основної позовної вимог «визнати правочин недійсним наданням довіреностей представнику», крім цього вказує, що в ухвалі зазначено незаконний виклад висновків стосовно ціни позову, проте, у позовній заяві немає вимоги про ціну позову.

Справа розглянута в порядку письмового провадження згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України та відповідно до положень ч. 2 ст. 247, ст. 173 ЦПК України.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив. За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях). При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

У відповідності до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. за №14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Дослідивши матеріали справи та зміст заяви про виправлення описки, суд вважає, що вимоги заявника щодо виправлення описки в ухвалі Корольовського районного суду м.Житомира від 18.04.2024 відсутні.

Так, судом 18.04.2024 постановлено ухвалу в цивільній справі №296/6169/23, якою провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про відшкодування їй моральну шкоду в розмірі 170 000 гривень, заподіяної під час розгляду Корольовським та Богунським районними судами м.Житомира її позовних заяв у цивільних справах №296/5583/21, №296/1693/20, №296/262/22,

Отже позовна заява мість як майнові так і немайнові вимоги. Зокрема вимога про стягнення моральної шкоди є майновою вимогою, отже ціна позову 170 000 гривень

З огляду на вищевикладене, суд не знаходить підстав для виправлення описки чи помилки в ухвалі суду, оскільки описки чи помилки в ухвалі суду, які б унеможливлювали його виконання, не допущено та зазначене заявником не є опискою чи помилкою у розумінні ст. 269 ЦПК України, тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заявлених вимог.

Керуючись ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 18.04.2024 у цивільній справі №296/6169/23 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя В. М. Шкиря