Справа №150/328/24
Провадження №2/150/152/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2024 року с. Мазурівка

Суддя Чернівецького районного суду Вінницької області Кушнір Б.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Чернівецького відділення «Ощадбанку», Чернівецької державної нотаріальної контори, про скасування заборони відчуження майна,-

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Чернівецького відділення «Ощадбанку», Чернівецької державної нотаріальної контори, про скасування заборони на нерухоме майно, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 , згідно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ОСОБА_3 Чернівецька державна нотаріальна контора.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Кушнір Богдані Богданівні.

Ухвалою Чернівецького районного суду Вінницької області від 04 червня 2024 року дану заяву залишено без руху з підстав, зазначених у даній ухвалі, та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Копію вищезазначеної ухвали надіслано позивачу на вказану у позовній заяві адресу: АДРЕСА_1 засобами поштового зв`язку. Однак, конверт із судовою кореспонденцією повернуто до суду із відміткою «Укрпошта» за 13.06.2024 «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема, про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування, повідомленою цією особою суду.

Судом дотримані вимоги ст.131 ЦПК України, які регламентують, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження, судова повістка надсилається учасникам справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно з п.4 ч.6 ст.272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення на поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресує достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним,оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Водночас у своїй постанові від 03 серпня 2022 року у справі № 352/54/19, провадження № 61-9596св21 ВС зазначив, що примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «адресат відсутній», з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Також, згідно до ст.ст. 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що позивач має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Беручи до уваги вищезазначене, позивач належним чином повідомлений про залишення даної позовної заяви без руху з підстав, зазначених в ухвалі суду від 04.06.2024. Однак, станом на 25.06.2024 недоліки, зазначені в ухвалі суду від 04.06.2024, не усунуті.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 20 Цивільного кодексу України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

За ч. 1 ст. 14 Цивільного кодексу України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За змістом ч. 5 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення заяви, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, суд вважає за необхідне заяву визнати неподаною та повернути заявнику у зв`язку із неусуненням недоліків.

При цьому роз`яснюється, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись вимогами ч.3 ст.185, ст.ст. 353,354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Чернівецького відділення «Ощадбанку», Чернівецької державної нотаріальної контори, про скасування заборони відчуження майна - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Б.Б. Кушнір