Провадження № 2/369/2672/24
27.06.2024 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області
у складі головуючого судді Пінкевич Н.С.,
за участі секретаря судового засіданняСоловюк В.І.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, третя особа Торецька державна нотаріальна контора про визнання права власності на транспортний засіб в порядку спадкування,
У жовтні 2023 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з транспортного засобу марки RENAULT; модель KANGOO; рік випуску 2010; реєстраційний номер: НОМЕР_1 . Заповіту за життя ОСОБА_2 не склав. Інші спадкоємці за законом, а також особи, які мають право на обов`язкову долю в спадщині відсутні, оскільки батьки спадкодавця померли. Позивач є єдиною спадкоємицею за законом після смерті чоловіка. Вона спадщину прийняла та 06 червня 2015 року Торецькою державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 57536750.
Але з 24.02.2022 р. Торецька міська територіальна громада включена до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджених Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309. Наказом східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 02 січня 2023 р. № 31/04 «Про оголошення простою державних нотаріальних контор Донецької області» з 02 січня 2023 р. до особливого розпорядження оголошено простій Торецької державної нотаріальної контори», що відповіддю від Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 10.07.2023 р. Отже, у зв`язку з неможливістю отримання Позивачем свідоцтва про право на спадщину за законом в нотаріальному порядку, єдиним способом захисту її порушеного права є звернення до суду з питанням визнання права власності в порядку спадкування.
Просила суд визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки RENAULT; модель KANGOO; рік випуску 2010; реєстраційний номер НОМЕР_1 ; номер шасі НОМЕР_2 ; колір СІРИЙ, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 листопада 2023 року відкрито провадження по справі та визначено розгляд проводити за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 квітня 2024 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду.
Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала заяву з проханням розглянути справу без участі сторони позивача, на задоволенні позову наполягає.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням розглянути справу за його відсутності з урахування відзиву на позовну заяву, проти позовних вимог заперечує. Проте, відзив на позов у встановлені законом строки поданий не був.
Представник третьої особи Торецької державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.
Оскільки суд не має відомостей про причину неявки відповідача, яка повідомлялась про час і місце розгляду справи у порядку, визначеному ЦПК України, від неї не надійшов відзив чи заява про судовий розгляд за її відсутності, вирішено провести заочний розгляд справи, проти чого й не заперечував позивач.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 №2 передбачено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.
Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право.
Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст. 15 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з п.1 ч.2 ст. 16 ЦПК України одним із способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.
При розгляді справи судом встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дзержинського міського управління юстиції у Донецькій області 10 листопада 2014 року, актовий запис № 637.
Факт родинних відносин між Позивачем та померлим ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії IV-HO (зі змінами ВС 187863), зареєстрованим міським відділом ЗАЦС Дзержинського виконавчого комітету Донецької області 06 березня 1993р, актовий запис 88.
Так, після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з транспортного засобу марки RENAULT, модель KANGOO, рік випуску 2010, тип ТЗ ЛЕГКОВИЙ ПАСАЖИРСЬКИЙ, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , колір СІРИЙ, реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_4 , який зареєстрований в РЕВ 6-го МРВ м. Горлівка УДАІ ГУМВС України в Донецькій області від 19.03.2013 року.
30.08.2023 року Позивач звернулася до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобалія Є.О. з метою отримання витягу зі спадкового реєстру. Як вбачається з Витягу зі спадкового реєстру №73762999 від 30.08.2023 року, виданого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобалія Є.О. після смерті ОСОБА_2 07.11.2014 року, Торецькою державною нотаріальною конторою 06.06.2015 року було заведено спадкову справу № 57536750.
З 24.02.2022 р. Торецька міська територіальна громада включена до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджених Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309 (із змінами відповідно Наказу 224 від 17 серпня 2023 року).
Наказом східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 02 січня 2023р № 31/04 «Про оголошення простою державних нотаріальних контор Донецької області» з 02 січня 2023р до особливого розпорядження оголошено простій Торецької державної нотаріальної контори», що підтверджується отриманою на адвокатський запит відповіддю від Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 10.07.2023 р.
У зв`язку з неможливістю отримати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, зокрема транспортний засіб Позивач вимушена звернутися до суду за захистом свого порушеного права.
Умовою для переходу в порядку спадкування права власності є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.
Підтвердженням належності майна спадкодавцю є відповідь на адвокатський запит Головного сервісного центру МВС, з якої вбачається, що згідно інформації яка міститься в Єдиному державному реєстрі транспортних засобів, актуальним власником транспортного засобу марки RENAULT, модель KANGOO, рік випуску 2010, тип ТЗ ЛЕГКОВИЙ ПАСАЖИРСЬКИЙ, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , колір СІРИЙ, реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_4 , який зареєстрований в РЕВ 6-го МРВ м. Горлівка УДАІ ГУМВС України в Донецькій області від 19.03.2013 року є ОСОБА_2 .
Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Як зазначено у ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч. 1ст. 1220 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч.1ст. 1221 ЦК України).
Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Статтею 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Для спадкоємця, що прийняв спадщину, виникають як майнові права, так і обов`язки. До майнових прав належить, зокрема, право власності.
Слід зазначити, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Згідно з ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до ч. 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Частиною 3 статті 1268 Цивільного кодексу України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Згідно з ч. 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцю та перевірки відсутності заборони або арештів цього майна.
Відповідно до роз`яснень, які містяться в абзаці 3 пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до норм ч. 3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно п. 23 Постанови №7 від 30.05.2008 року Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до узагальнення судової практики, а саме листа ВССУ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.
Судом встановлено, що визнання за Позивачем права власності в порядку спадкування на транспортний засіб, який належав спадкодавцю, не порушує прав інших осіб.
Таким чином, оскільки Позивач позбавлена можливості одержання у нотаріуса свідоцтва про право на спадщину з причин, зазначених вище, її вимога щодо визнання права власності на спадкове майно за таких обставин є обґрунтованою.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Керуючись ст.ст.12, 81, 263-265, 341, 342 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, третя особа Торецька державна нотаріальна контора про визнання права власності на транспортний засіб в порядку спадкування задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ) право власності на автомобіль марки RENAULT; модель KANGOO; рік випуску 2010; реєстраційний номер НОМЕР_1 ; номер шасі НОМЕР_2 ; колір СІРИЙ, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто Києво-Святошинським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 27 червня 2024 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ