Справа № 754/4757/24
У Х В А Л А

Іменем України

04 квітня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , через представника - адвоката Селецьку Олену Віталіївну, звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить:

- визнати за ОСОБА_1 в порядку поділу майна спільного майна подружжя право власності на 1/2 частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_2 в порядку поділу майна спільного майна подружжя право власності на 1/2 частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

Відповідно до приписів пункту 3 частини другої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пунктів 2, 9 частини першої стаття 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Позивач в позовній заяві вказує ціну позову 131 258,00 грн, що становить інвентаризаційну вартість квартири у 2013 році. Водночас до позовної заяви не надано доказів на підтвердження дійсної вартості майна на час звернення з позовом до суду.

Визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, оскільки відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта Фонду державного майна України від 04.04.2024 вартість спірної квартири становить 1 908 312,94 грн.

Отже, дійсна ціна позову становить 1 908 312,94 грн.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в сумі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру та сплачено судовий збір в розмірі 1312,58 грн.

Частиною другою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

За таких обставин суд вважає за доцільне попередньо визначити розмір судового збору за подання позовної заяви в сумі 15140,00 грн (3028,00 грн * 5 = 15140,00 грн).

Отже, позивачу слід доплатити судовий збір у сумі 13827,42 грн (15140,00 - 1312,58 = 13827,42 грн).

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК