УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Отруби В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, в якому просив розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що з березня 1989 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Спільне сімейне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння. Позивач зазначає, що шлюбні відносини між ними фактично припинені. Вважає, що подальше збереження шлюбу неможливе.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 січня 2024 року вказану справу передано судді ОСОБА_4

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін за вищевказаним позовом.

Розпорядженням керівника апарату суду Щерби А. від 28 лютого 2024 року № 495 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 760/30573/23, провадження № 2/760/5426/24, у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_4 у відставку, відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 13 лютого 2024 року № 409/0/15-24.

На підставі вищевикладеного та відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду для розгляду вказаної цивільної справи визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

11 березня 2024 року ухвалою суду вищевказану справу прийнято до розгляду головуючим суддею Ішуніною Л. М. та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

23 травня 2024 року від позивача до початку розгляду справи по суті надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки вони примирилися з відповідачем.

Сторони по справі в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомили.

Положеннями частини першої статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд вважає за можливе слухати справу у відсутність учасників.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи та вивчивши заяву сторони позивача, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищевикладене та принцип диспозитивності, згідно з яким позивач на свій розсуд розпоряджається своїми правами, а також те, що розгляд справи по суті не розпочався, суд приходить до висновку про задоволення поданої заяви та залишення позову без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, останній має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 257, 260, 352-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна