Справа № 305/1541/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 березня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Собослоя Г.Г., Джуги С.Д.

з участю секретаря судового засідання: Сливки С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Клубань Марія Володимирівна, на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 29 січня 2024 року про залишення позову без розгляду, постановлену суддею Поповою О.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним наказу, поновлення дії трудового договору та стягнення заборгованості

встановив:

У липні 2023 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кириченко Р.Ю., звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним наказу, поновлення дії трудового договору та стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області від 20.07.2023 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 10 годину 30 хвилин 22.08.2023 з повідомленням (викликом) сторін.

Підготовче судове засідання призначене на 22.08.2023 не відбулось, було відкладено по клопотанню представника відповідача, для підготовки відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк, на 03.10.2023.

03.10.2023 у підготовче судове засідання, будучи належно повідомленими, а саме надсиланням СМС повідомлення на номер телефону « НОМЕР_1 », позивачка та її представник не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Позивачка та її представник - адвокат Кириченко Р.Ю., повідомлялись за одним і тим самим номером телефону, оскільки у позовній заяві засоби зв`язку у позивачки та її представника аналогічні. Відповідно до протоколу судового засідання в режимі конференції № 1974342 від 03.10.2023 року, представник позивача - адвокат Кириченко Р.Ю. запрошувався до участі у підготовчому судовому засіданні, однак не підключився з невідомої для суду причини. В зв`язку з викладеним підготовче судове засідання було відкладено на 14 год. 00 хв. 31.10.2023.

31.10.2023 у підготовче судове засідання, будучи належно повідомленими, а саме надсиланням СМС повідомлення на номер телефону « НОМЕР_1 », позивачка та її представник не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Позивачка та її представник - адвокат Кириченко Р.Ю., повідомлялись за одним і тим самим номером телефону, оскільки у позовній заяві засоби зв`язку у позивачки та її представника аналогічні. Підготовче судове засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 28.11.2023.

28.11.2023 підготовче судове засідання у даній справі не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Попової О.М. у відпустці в період з 28.11.2023 по 01.12.2023, відповідно до наказу № 334/03-04/23 від 24.11.2023 та було відкладено на 11 год. 30 хв. 18.12.2023.

18.12.2023 під підготовче судове засідання у даній справі не відбулось, у зв`язку з задоволенням клопотання представника позивачки про відкладення розгляду справи № 305/1541/23, відповідно до протоколу судового засідання в режимі конференції № 2274150 від 18.12.2023. Підготовче судове засідання було відкладено на 13 год. 00 хв. 16.01.2024.

16.01.2024 у підготовче судове засідання, будучи належно повідомленими, а саме надсиланням СМС повідомлення на номер телефону « НОМЕР_1 », позивачка та її представник не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, підготовче судове засідання відкладено на 13 год. 00 хв. 26.01.2024.

26.01.2024 у підготовче судове засідання, будучи належно повідомленими, а саме надсиланням СМС повідомлення на номер телефону « НОМЕР_1 », позивачка та її представник не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Представник відповідача - адвокат Лазаренко В.В., у підготовчому судовому засіданні заявила усне клопотання про залишення позовної заяви представника позивача - адвоката Кириченка Р.Ю. в інтересах ОСОБА_1 без розгляду

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 29 січня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Клубань М.В., оскаржила таку в апеляційному порядку.

У апеляційній скарзі просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вважає, що суд першої інстанції, в порушення норм процесуального права, безпідставно залишив позов без розгляду. Вказує, що позивачка та її представник не були належним чином повідомлені про дату і час судового розгляду. Зазначає, що надіслання смс-повідомлень на номер телефону представника позивач не є належним способом повідомлення, оскільки позивач у відповідності до ч. 9 ст. 128 ЦПК України не подавали до суду заяви про виклик за допомогою засобів мобільного зв`язку.

Акціонерного товариства «Українська залізниця» подало відзив на апеляційну скаргу відмовити в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.

Вказує, що повідомлення позивача та її представника про дату та час судового розгляду шляхом надсилання смс-повідомлень на вказаний позивачем номер телефону є належним способом повідомлення. Крім того, в жодне з шести призначених судом судових засідань позивач та її представник не з`явилися та не подавали заяви про розгляд позову без їх участі.

У відповіді на відзив ОСОБА_1 зазначає, що жодної судової повістки вона не отримувала та від адвоката з яким уклала договір про надання їй правової допомоги не отримувала інформації щодо судових засідань. У зв`язку з неналежним виконанням адвокатом Кириченко Р.Ю. обов`язків, нею розірвано договір про надання правової допомоги. З огляду на вказане, вона була позбавлена належним чином захистити свої права та інтереси.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Так, згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, суд вправі залишити позов без розгляду лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судові засідання. Тобто в два судові засідання підряд.

Згідно ч.3 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Частинами 1, 2 ст. 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

З наявних в матеріалах довідок про доставку повідомлення у додатку «Viber» слідує, що судом першої інстанції направлялися повідомлення на номер телефону представника відповідача - адвоката Кириченко Р.Ю. про дату та час розгляду справи та відповідача.

При цьому матеріали справи не містять доказів надіслання судових повісток позивачу ОСОБА_1 . Як стверджує апелянт, у зв`язку з неналежним виконанням умов договору про надання правової допомоги, між нею та адвокатом Кириченко Р.Ю. розірвано такий договір.

За таких обставин відсутні підстави стверджувати, що позивач належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи, а тому не можна вважати, що остання повторно не з`явилася в судове засідання.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Судом не враховано пункт 36 рішення Європейського суду з прав людини «Голдер проти Сполученого Королівства», оскільки суд не здійснив остаточного вирішення справи через заявлений ним брак компетенції. Згідно пункту 25 рішення Європейського суду з прав людини «Кутіч проти Харватії» право на доступ до суду включає не тільки право ініціювати судове провадження, але й право одержати вирішення справи судом. Відсутність вирішення судом справи становить порушення права на доступ до суду (пункт 31 рішення у справі «Ганчі проти Італії»).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (Белле проти Франції, § 38). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (Белле проти Франції, § 36; Нун`єш Діаш проти Португалії).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії).

Згідно із статтею 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки суд першої інстанції порушив порядок встановлений для вирішення питання, залишив без розгляду позовну заяву без з`ясування належним чином усіх обставин, які мають значення по справі, що призвело до помилкового вирішення питання, то за таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Клубань Марія Володимирівна, задовольнити.

Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 29 січня 2024 року про залишення позову без розгляду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 05 квітня 2024 року.

Суддя-доповідач

Судді