ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

7 травня 2024 року м. Чернівці

справа № 715/711/22

провадження №22-ц/822/376/24

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Перепелюк І. Б.

суддів: Височанської Н.К., Лисака І.Н.

секретар Факас А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання батьківства та стягнення аліментів,

встановив:

ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про визнання батьківства та стягнення аліментів.

Рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 13 квітня 2022 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано ОСОБА_3 батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та внесено зміни до актового запису №276 від 05.07.2017 року про народження дитини, складеного Торецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), а саме: у рядку "батько" зазначити батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , змінивши запис із « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої доньки: ОСОБА_5 в розмірі 1 500 грн щомісячно починаючи з 25 березня 2022 року до досягнення дитиною повноліття.

Вирішено питання щодо судових витрат.

Не погодившись з вказаними рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати.

Зазначає, що судом першої інстанції було прийнято рішення за відсутності на те об`єктивних підстав, за відсутності проведення генотипоскопічного експертного дослідження (ДНК-тесту), а лише на підставі заяви відповідача про визнання позовних вимог, що в свою чергу порушує принцип верховенства права, порушує права та інтереси ОСОБА_1 , а також не відповідає інтересам дитини ОСОБА_4 .

В апеляційній інстанції ОСОБА_1 заявив клопотання про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, на вирішення якої поставити наступне запитання:

-Чи являється ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

Проведення експертизи доручити експертам Чернівецького науково дослідного експертно криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України.

В обґрунтування заявленого клопотання посилається на те, що жодної судової експертизи на встановлення батьківства судом першої інстанції призначено та проведено не було, що ставить під сумнів висновок суду щодо наявності підстав про встановлення факту батьківства.

Колегія суддів, заслухавши думку учасників справи, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави заявленого клопотання, вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно положень ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Звертаючись до суду із позовом, ОСОБА_2 просила визнати ОСОБА_3 батьком ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 та стягнути із відповідача на її користь аліменти на утримання дитини в розмірі 1500,00 грн. щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Просила внести зміни до актового запису №276 від 05.07.2017 року про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Торецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) зазначивши батьком ОСОБА_3 та змінити запис з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».

Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Відповідно до частин першої-третьої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.

Встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Згідно роз`яснень, які містяться у постанові Верховного Суду від 25 серпня 2020 року по справі N 478/690/18, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07 травня 2009 року).

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 05.07.2017 року, ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьками зазначені « ОСОБА_6 » та « ОСОБА_2 ».

Запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень проведено у відповідності до ст.135 СК України - за прізвищем та громадянством матері « ОСОБА_7 », а ім`я та по батькові батька дитини записано за її вказівкою « ОСОБА_8 », що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 4 від 21.04.2021 року.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Апелянтом до апеляційної скарги був поданий висновок генотипоскопічного експертного дослідження від 23.10.2023р. Медико-генетичного центру «МАМА ПАПА», однак, відповідно до ст. 78 ЦПК України, цей доказ не був взятий судом до уваги, оскільки не є належним та допустимим доказом.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19; пункт 9.58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2021 року у справі № 904/2104/19, провадження № 12-57гс21).

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, в тому числі правом заявляти клопотання.

Забезпечуючи реалізацію процесуальних прав сторін по справі з огляду на положення ст. ст. 12, 13 ЦПК України, для з`ясування заявлених позивачем обставин справи, що потребують спеціальних знань, враховуючи, що апелянт не брав участі в суді першої інстанції, а подіний ним до апеляційної скарги висновок експерта визнаний неналежним та недопустимим доказом, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для поновлення апелянту строку для заявлення зазначеного клопотання та задоволення клопотання і призначення по справі судової молекулярно-генетичної експертизи. Проведення експертизи слід доручити експертам, Чернівецького науково дослідного експертно криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (, що знаходиться за адресою: 58013, Чернівецька область, м. Чернівці вул. Героїв майдану, 77 Д), поставивши на розгляд експерта заявлене у клопотанні ОСОБА_1 запитання : Чи являється ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Окрім того, апеляційний суд роз`яснює сторонам про наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України та наслідки невиконання процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами, передбачені п.п.1, 2 ст. 148 ЦПК України.

Так, відповідно до ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Згідно з п. п. 1, 2 ст. 148 ЦПК України передбачено наслідки невиконання процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами, а саме: суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Керуючись ст. ст. 103, 104, 252, 260, 261, 374, 389-391 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Поновити строк для подачі клопотання ОСОБА_1 про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи та зазначене клопотання задовольнити.

Призначити у цивільній справі судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити наступне запитання:

-Чи являється ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ?

Проведення експертизи доручити експертам Чернівецького науково дослідного експертно криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (, що знаходиться за адресою: 58013, Чернівецька область, м. Чернівці вул. Героїв майдану, 77 Д)

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Витрати по оплаті за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Встановити строк для проведення експертизи два місяця з дня отримання ухвали.

Зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надати необхідні зразки для проведення експертизи в порядку, визначеному експертом.

Зобов`язати сторони з`явитися, ОСОБА_2 забезпечити явку малолітню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за визначеним експертом часом та датою до Чернівецького науково дослідного експертно криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (, що знаходиться за адресою: 58013, Чернівецька область, м. Чернівці вул. Героїв майдану, 77 Д) для відібрання зразків біологічного матеріалу.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до вимог статті 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Копії ухвали апеляційного суду для виконання направити:

- сторонам по справі;

- Чернівецькому науково дослідному експертно криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ України (, що знаходиться за адресою: 58013, Чернівецька область, м. Чернівці вул. Героїв майдану, 77 Д).

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку в частині зупинення провадження у справі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом тридцяти днів.

Головуючий І.Б. Перепелюк

Судді Н.К. Височанська

І.Н. Лисак