Справа № 629/3062/24
Номер провадження 2/629/914/24
27.06.2024 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого - судді Попова О.Г., за участю секретаря Саченко К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Лозівського відділу державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третьої особи ОСОБА_2 про скасування арешту нерухомого майна,-
Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить скасувати арешт нерухомого майна, а саме квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 (реєстраційний номер обтяження2647830), ОСОБА_4 (реєстраційний номер обтяження 2647807), ОСОБА_1 (реєстраційний номер обтяження -2647845), ОСОБА_5 (реєстраційний номер обтяження 2647866), накладений згідно постанови АА №137543 від 08.11.2005 року та виконавчого листа №2-1467, виданого 02.05.2005 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області, та припинити публічне обтяження нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Зазначає, що вона є власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло серії НОМЕР_1 , видане Лозівською міською радою Харківської області 27 січня 2023 року. Проте, при здійсненні державної реєстрації права власності на цю квартиру їй стало відомо, що на квартиру накладено арешт відділом державної виконавчої служби 08.11.2005 року на підставі постанови про арешт майна боржника у виконавчому провадженні АА №774392, відкритого на підставі виконавчого листа 2-1467, виданого 02.05.2005 Лозівським міськрайонним судом. На час накладення арешту вищевказана квартира була неприватизована, проте арешт все-таки було накладено. Вона звернулась до відповідача із заявою про зняття арешту з вказаної квартири у зв`язку з відсутністю боргу та смертю боржників ОСОБА_3 , який номер 31.05.2009 року та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 01.03.2023 вона отримала лист з відмовою зняття арешту з підстав того, що відповідно до відомостей АСВП (автоматизованої системи виконавчого провадження) станом на 28.02.2023 відсутня інформація стосовно виконавчих проваджень, де боржниками є: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , роз`яснено, що згідно п. 9.9 розділу 9 Порядку роботи з документами в органах Державної виконавчої служби, затвердженого Наказом міністерства юстиції України від 25.12.2008 року №2274/5 в редакції, що діяла до 07.06.2017) строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладання адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 рік, а тому відсутня технічна можливість встановлення факту погашення заборгованості за виконавчими документами, згідно яких були зареєстровані обтяження за №№2647807, 2647830, 2647845,2647866 01.12.2005, згідно постанови про арешт майна боржника від 08.11.2005, та відповідно відсутні підстави для зняття арешту з нерухомого майна за вище вказаними реєстраційними номерами. Згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 08.11.2005 АА№774392, зазначено, що заборона відчуження зазначеної квартири накладена у зв`язку зі стягненням з ОСОБА_3 боргу у розмірі 1863,95 грн. на користь ВКП «Водозбут». Згідно Витягу з Єдиного реєстру юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 25.03.2024 року державна реєстрація ВКП «Водозбут» припинена в результаті її ліквідації 25.10.2007 року без призначення правонаступника, тому позивач змушена звертатись з даним позовом до суду.
Позивач у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав відзив, в якому просив слухати справу без його участі, позов вирішити на розсуд суду.
Третя особа у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомила.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим Лозівською міською радою Харківської області 27.01.2023 року.
Із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 370744285 від 21.03.2023 року, вбачається, що 01.12.2005 за №2647807, №2647830, №2647845, №2647866 реєстратором Лозівська державна нотаріальна контора внесені відомості до Реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, а саме про арешт нерухомого майна - квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , власниками якої є: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , на підставі постанови відділу державної виконавчої служби про арешт майна боржника серії АА №774392 від 08.11.2005 року.
Згідно постанови державного виконавця відділу державної виконавчої служби по м.Лозова Лозівського міськрайонного управління юстиції серії АА №137543 від 08.11.2005 року, накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_3 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна, яке йому належить. Арешт накладено на підставі примусового виконання виконавчого листа 2-1467, виданого 02.06.2005 року Лозівським міським судом про стягнення з ОСОБА_3 боргу у розмірі 1863,95 грн. на користь ВКП «Водозбут».
Згідно довідки начальника абонентного відділу Комунального підприємства «Житлова управляюча компанія» Лозівської міської ради Харківської області від 29.12.2022 року, розмір заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, яка обліковується по особовому рахунку НОМЕР_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , відсутня.
Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 25.03.2024 державна реєстрація Виробничо-комерційного підприємства «Водозбут» припинена, без правонаступника.
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується відповідними свідоцтвами.
Статтею 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону №475/97-ВР від 17 липня 1997 року "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Згідно із ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України).
Як зазначено у ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ст. 319 ЦК України).
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права
Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
За приписами ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна.
Зважаючи на наведені обставини, суд встановив, що наявність запису про обтяження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є перешкодою для реалізації прав позивачки, як власника майна, тому такі права підлягають захисту, оскільки наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту за відсутності правових підстав для його накладення є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном, на що також вказує Верховний Суд у постанові від 13.07.2022 у справі № 2/0301/806/11.
Крім того, Верховний Суд зауважив, що застосування арешту майна боржника як обмежувальний захід не повинен призводити до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що свідчить про необхідність його застосування виключно у випадках та за наявності підстав, визначених законом.
Оскільки арешт нерухомого майна ОСОБА_1 був заходом забезпечення виконання постанови державного виконавця в межах виконавчого провадження АА №774392, де боржником є ОСОБА_3 , який не є власником майна, заборгованість за надані житлово-комунальні послуги відсутня, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер, існування зазначеного обтяження обмежує права позивачки, як власниці майна, а іншим шляхом окрім як у судовому порядку ОСОБА_1 не може захистити свої права власника, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог про зняття арешту з нерухомого майна, яке належить ОСОБА_1 .
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 264, 265, 268ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Скасувати арешт нерухомого майна, а саме квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 (реєстраційний номер обтяження2647830), ОСОБА_4 (реєстраційний номер обтяження 2647807), ОСОБА_1 (реєстраційний номер обтяження -2647845), ОСОБА_5 (реєстраційний номер обтяження 2647866), накладений згідно постанови АА №137543 від 08.11.2005 року та виконавчого листа №2-1467, виданого 02.05.2005 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області, та припинити публічне обтяження нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач Лозівський відділ державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, місцезнаходження за адресою: м. Лозова, Харківської області, вул. Михайла Грушевського, 7.

Третя особа ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя Олексій ПОПОВ