Провадження № 2/761/589/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

11 грудня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам» про зобов`язання повернути кошти,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Державного підприємства «Сетам», в якому просив стягнути з відповідача на його користь гарантований внесок в розмірі 15 052,00 грн. та судові витрати. Позов обґрунтовує тим, що 27.11.2020 на ДП «Сетам» проводилися електронні торги з реалізації однокімнатної квартири загальною площею 30,3 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1 за номером лоту №450378. За наслідками проведення електронних торгів було складено протокол N? 513657, переможцем торгів за лотом N? 513657 визнано позивача, ОСОБА_1 , яка запропонувала за лот найвищу суму, а саме: 301 040,00 грн. Для забезпечення участі в електронних торгах, позивачем, з карткового рахунку було перераховано гарантійний внесок в розмірі 15 503,56 грн. Однак, після проведення торгів позивачу, ОСОБА_1 стало відомо, що на майно накладено арешт за ухвалою у справі №205/8077/20 від 27.11.2020 Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська (судове провадження №2-3/201/218/2020). Відповідно до зазначеної ухвали суду було зупинено стягнення по виконавчому провадженню НОМЕР_2 приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Бурхнан-Крутоус Л.А., що відкрито на підставі виконавчого напису №951 від 04 квітня 2020 року, вчиненого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Бондар Іриною Михайлівною. Позивач також зазначила, що 21.01.2021 рішенням Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська в справ №205/8077/20 виконавчий напис № 951 від 04 квітня 2019 року, вчинений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Іриною Михайлівною щодо звернення стягнення на майно позивача: квартиру АДРЕСА_1 в рахунок задоволення вимог банку - стягнення заборгованості 2 645 633 грн. 30 коп. за кредитним договором №DNKOGA00000065 від 24 жовтня 2007 року, з Публічним акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» визнано таким, що не підлягає виконанню. Зважаючи на зазначені обставини позивачем 15.02.2021 було надіслано відповідний запит на повернення гарантійного внеску в розмірі 15052,00 грн., у зв`язку з неможливістю вступити в право власності по придбаному майну. У відповідь ОСОБА_1 , листом ДП «Сетам» відмовило в поверненні гарантійного внеску, посилаючись на абз. 1, п. 2 Х Розділу «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна», де зазначило, що підстав для повернення гарантійного внеску відповідно до вищезазначеного порядку не має. У зв`язку з викладеним, ОСОБА_1 вимушена звернутися до суду з позовом про зобов`язання ДП «Сетам» повернути безпідставно набуті ним грошові кошти.

Провадження у справі відкрито 26.03.2021, відповідно до положень ст.ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10.10.2024 здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам» про зобов`язання повернути кошти - в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, Заперечень щодо заочного розгляду справи від ОСОБА_1 не надходило.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про відкриття провадження в справі, у встановленому законом порядку відзив на позов не подав, в судове засідання не з`явився. Правом на подачу відзиву на позов не скористався.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. ( ч. 2 ст. 15 ЦК України )

Частиною 1 ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Рішенням Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України від 01 грудня 2004р. № 18-рп/2004 (справа про охоронюваний законом інтерес) визначено, що поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в ч. 1 ст. 4 ЦПК України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Дослідивши наявні в справі докази, та надавши їм відповідну оцінку суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 27.11.2020 на ДП «Сетам» проводилися електронні торги з реалізації однокімнатної квартири загальною площею 30,3 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1 за номером лоту №450378.

За наслідками проведення електронних торгів було складено протокол №513657, переможцем торгів за лотом №513657 визнано позивача, ОСОБА_1 , яка запропонувала за лот найвищу суму, а саме: 301 040,00 грн.

Для забезпечення участі в електронних торгах, позивачем, з карткового рахунку було перераховано гарантійний внесок в розмірі 15 503,56 грн. RRN:1(копія квитанції LIQPAY*DP SETAM від 27.11.2020 року наявна в матеріалах справи).

Позивач ОСОБА_1 зазначає, що після проведення торгів, стало відомо, що на майно накладено арешт за ухвалою у справі №205/8077/20 від 27.11.2020 Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська (судове провадження №2-3/201/218/2020). Відповідно до зазначеної ухвали суду було зупинено стягнення по виконавчому провадженню НОМЕР_2 приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Бурхнан-Крутоус Л.А., що відкрито на підставі виконавчого напису №951 від 04 квітня 2020 року, вчиненого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Бондар Іриною Михайлівною.

Згідно з рішення Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 21.01.2021 в справ №205/8077/20 виконавчий напис №951 від 04 квітня 2019 року, вчинений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Іриною Михайлівною щодо звернення стягнення на майно позивача: квартиру АДРЕСА_1 в рахунок задоволення вимог банку - стягнення заборгованості 2 645 633 грн. 30 коп. за кредитним договором №DNKOGA00000065 від 24 жовтня 2007 року, з Публічним акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» визнано таким, що не підлягає виконанню.

15 лютого 2021 року позивачем було надіслано відповідний запит на повернення гарантійного внеску в розмірі 15052,00 грн., у зв`язку з неможливістю вступити в право власності по придбаному майну.

Відповідно до листа ДП «Сетам» позивачу ОСОБА_1 відмовлено в поверненні гарантійного внеску, посилаючись на абз. 1, п. 2 Х Розділу «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна», де зазначило, що підстав для повернення гарантійного внеску відповідно до вищезазначеного порядку не має.

Між сторонами склалися правовідносини з реалізації майна на електронних торгах.

Спір між сторонами в справі виник у зв`язку з відмовою ДП «Сетам» повернути ОСОБА_1 гарантійний внесок в розмірі 15 052,00 грн.

Позивач вважає, що ДП «Сетам» неправомірно відмовило у поверненні гарантійного внеску в розмірі 15 052,00 грн.

У нормативному регулюванні спірних правовідносин, а саме, у питанні повернення гарантійного внеску, зупиненні чи припиненні електронних торгів арештованим майном, означені питання врегульовані та регламентовані Порядком реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №283 1/5.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Таким порядком є Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5. А тому посилання скаржника на неврахування юридичної сили законів та підзаконних нормативно-правових актів відхиляються як безпідставні.

Вказані вище торги проводилися відповідно до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5.

Положеннями п. 2 розділу 4 Порядку передбачено, що для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком.

Учасники електронних торгів повинні дотримуватися правил проведення таких торгів, встановлених Порядком.

Відповідно до ч. 1 розділу 10 Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: - зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); - сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок організатора, визнається частиною оплати переможцем приданого ним на електронних торгах розподіляється організатором відповідно до пункту 2 розділу 3 цього Порядку; майна та різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок організатора ??у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової. У разі проведення електронних торгів у порядку, визначеному пунктом 1 розділу 7 цього Порядку, сума винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок організатора.

При перерахуванні коштів за придбане майно переможець зобов`язаний зазначати в розрахунковому документі номер лота, за яким здійснюється оплата.

Як вбачається із матеріалів, які долучено до позову у протоколі проведення електронних торгів №513657, відповідно до якого переможцем торгів за лотом №513657 було визнано ОСОБА_1 , встановлено позивачу строк - до 11.12.2020 для сплати додаткової винагороди організатору торгів в сумі 0,0 грн. та суми коштів за лот продавцю в сумі 285 988,00 грн.

10.12.2020 переможцем торгів учасником №2 ОСОБА_1 було сплачено кошти в сумі 285988,00 грн. за придбане на електронних торгах майно, протокол №513657 від 27.11.2020 року лот №450378, ЄДРВП 62367426, що підтверджується копією квитанції №0.0..1 копія якої наявна в матеріалах справи.

Між тим, ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 27.11.2020 у справі N? 205/8077/20 заяву про забезпечення позову задоволено зупинено стягнення по виконавчому провадженню НОМЕР_2.

Судове рішення є обов`язковим до виконання; обов`язковість судового рішення належить до основних засад судочинства (п. 9 ч. 2 ст. 129, ч. 1 ст. 129-1 Конституції України).

Отже, ухвала суду про забезпечення позову, зокрема про заборону відчуження нерухомого майна, встановлює обтяження такого майна незалежно від того, зареєстроване це обтяження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи ні. Аналогічні висновки були викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №922/3537/17.

При цьому встановлену заборону на відчуження спірного майна мало бути враховано як приватним виконавцем під час оформлення заявки, так і організатором, у разі наявності відомостей про таку обтяження.

Пунктом 2 розділу 11 Порядку закріплено, що підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; зупинення виконавчого провадження у разі поновлення судом строку подання апеляційної скарги або прийняття такої апеляційної скарги до розгляду, відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності.

У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій Організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій. У постанові виконавця в обов`язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню.

Також позивачка звертала увагу суду, що нею, як учасником торгів, про зазначені обставини перебування спірної квартири під арештом, стало відомо вже після торгів.

Згідно ч. 1 ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його зобов`язання.

Як зазначається в ч. 3 ст. 571 ЦК України у разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.

За змістом ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі - продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж (з урахуванням особливостей їх проведення).

Придбання майна з електронних торгів є цілісною процедурою, що включає низку дій з підготовки та проведення торгів і оформлення їх результатів відноситься до договорів купівлі - продажу.

Згідно ст. 655 ЦК України за договором купівлі - продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар).

Відповідно з ч. 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладанні договору.

Тому, враховуючи, що відчуження майна з електронних торгів за своєю правовою природою відноситься до договорів купівлі - продажу, такий договір у відповідності до ст. 651 ЦК України, може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених цим змістом зобов`язання.

Частиною 2 ст. 653 ЦК України передбачено, що у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняється.

Якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати (ст. 693 ЦК України).

Як встановлено судом, електронні торги з реалізації Лоту №513657 за своє правовою природою є договором купівлі - продажу, а позивачі є стороною даного договору.

Зареєструвавшись на веб-сайті відповідача, як учасники електронних торгів, позивачі належним чином виконали взяті на себе зобов`язання та оплатили суму гарантійного внеску, кожний окремо, та по черзі стали переможцями даних торгів по Лоту №513657 відповідно до Порядку з реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, яким чітко визначені всі строки, щодо складання протоколу електронних торгів, оплати основної суми, складання акту та передачі майна.

Так, відповідач не забезпечив належним чином виконання взятих на себе зобов`язань та не здійснив заходи щодо його збереження, як і не зазначив достовірну інформацію про технічний стан лоту, що в свою чергу унеможливило передачу майна у придатному для подальшої експлуатації за його цільовим призначенням.

Розділом 10 Порядку передбачений порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності. Так, гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатора (відповідача). Іншим учасникам внесена сума гарантованого внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно.

Якщо електронні торги не відбулися або майно знято з реалізації відповідно до п. 6 цього розділу, гарантійний внесок підлягає поверненню учасникам цих електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем визнання електронних торгів такими, що не відбулися, за винятком випадків, передбачених пунктом 3 цього розділу.

У разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Організатора (відповідача).

В рішенні Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011р. «Рисовський проти України» (Заява № 29979/04), суд наголошує на важливості принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа випливає, на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Принцип належного урядування, як правило, не повинен непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (п. 70). В даному випадку на державні органи покладається обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку.

Представник відповідача не надано доказів на спростування заявлених вимог.

Не було отримано таких відомостей і під час розгляду справи по суті.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, суд приймає до уваги прохальну частину позовної заяви про залишення судових витрат за позивачем.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 12, 13, 17-19, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-266, 268, 352, 354, 355 ЦПК України; ст. ст. 6, 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; ст. ст. 15, 16, 570, 571, 610, 627, 638, 651, 653, 693 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Державного підприємства «Сетам» (, 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) гарантійний внесок в розмірі 15 052,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 16 грудня 2024 року.

Суддя: