КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/3121/2024 Доповідач у ІІ інстанції - Приходько К.П.
УХВАЛА

31 травня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

за участю секретаря Миголь А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Приходька К.П., суддів Писаної Т.О., Журби С.О. при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2023 року про забезпечення позову

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітньої дитини та надання дозволу на реєстрацію місця проживання, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітньої дитини та надання дозволу на реєстрацію місця проживання,

установив:

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2023 року частково задоволено заяву представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом про забезпечення вказаного вище позову; зобов`язано ОСОБА_1 надавати ОСОБА_2 можливість безперешкодного спілкування, побачення та спільного проведення часу з малолітньою донькою - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожної суботи та неділі місяця з 11.00 год до 18.00 год, за місцем проживання матері за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності батька.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив її в апеляційному порядку.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 21 лютого 2024 року відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2023 року та призначено справу до розгляду на 09 квітня 2024 року.

У судовому засіданні 09 квітня 2024 року по справі було оголошено перерву до 26 квітня 2024 року.

15 квітня 2024 року ОСОБА_1 заявив відвід суддям Приходьку К.П. , Писаній Т.О. , Журбі С.О. з тих підстав, що колегія суддів вже визначилась із тим, яке рішення має бути за результатом перегляду ухвали про забезпечення позову, та подальший розгляд справи спрямований лише на те, щоб штучно сформувати для такого рішення достатнє підґрунтя, усіляко сприяючи ОСОБА_2 як жінці і матері, та перешкоджаючи йому, ОСОБА_1 як чоловіку і батькові.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 квітня 2024 року визнано необґрунтованим відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів: Приходько К.П. (суддя-доповідач), Писана Т.О., Журба С.О.

Заяву про відвід передано в порядку, передбаченому ст.33 ЦПК України, для вирішення іншому судді.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви про відвід колегії суддів у складі Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О.

26 квітня 2024 року ОСОБА_1 заявив ще один відвід суддям Приходьку К.П. , Писаній Т.О. , Журбі С.О. з тих підстав, що його клопотання про долучення та відтворення (демонстрацію) доказів було відхилено. Вважає, що неприйняття таких доказів колегією суддів було здійснено з метою незаконно відмовити йому в доступі до правосуддя, і це здійснювалося з істотним порушенням суддями норм процесуального права задля унеможливлення реалізації ним як учасником судового процесу наданих процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів: Приходько К.П. (суддя-доповідач), Писана Т.О., Журба С.О.

У судовому засіданні 26 квітня 2024 року по справі було оголошено перерву до 31 травня 2024 року.

В судовому засіданні, 31 травня 2024 року, ОСОБА_1 черговий раз заявив відвід суддів Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О. Заяву обґрунтовував тим, що за наслідками декількох судових засідань у даній справі в діях колегії суддів апеляційної інстанції він вбачає порушення засад рівності усіх учасників судового процесу перед законом та судом і змагальності сторін, що фактично виразилося у відмові колегією у задоволенні ряду його процесуальних клопотань. Все це з його точки свідчить про те, що колегія суддів вже визначилась із тим, яке рішення має бути за результатом перегляду ухвали про забезпечення позову. Вважає, що вказані обставини є підставами для відводу колегії суддів, і такий відвід має бути задоволений.

Просив задовольнити заяву про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Приходько К.П. (суддя-доповідач), Журба С.О. (суддя), Писана Т.О. (суддя), а справу передати на автоматичний розподіл для визначення іншого складу для розгляду даної справи.

Дослідивши вищевказану заяву колегія суддів апеляційного суду дійшла наступних висновків:

Незважаючи на те, що при оголошенні заяви про відвід сторона апелянта неодноразово заявляла про те, що фактично відвід обумовлений саме втратою довіри до даного складу суду, фактично суд при вирішенні заяв та клопотань сторони має керуватися не тим, як така сторона задекларувала таку свою заяву, а вирішувати її по саме суті заявлених вимог та їх фактичних обґрунтувань.

В даному випадку суть тих доводів, якими апелянт обґрунтовував свою чергову заяву про відвід колегії суддів фактично зводилася до його незгоди з тими процесуальними рішеннями, які були ухвалені даною колегією як в цьому провадженні, так і в іншому провадженні при розгляді іншої апеляційної скарги у цій же цивільній справі.

Колегією суддів заявнику були детально роз`яснені положення ч.4 ст.36 ЦПК України, відповідно до якої незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання - не може бути підставою для відводу.

Крім того колегією суддів, заявнику було роз`яснено, що відповідно до положень ст.44 ЦПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, а зловживання процесуальними правами не допускається.

Колегією суддів також було роз`яснено заявнику про те, що заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи може бути визнане, як зловживання процесуальними правами.

Після роз`яснення вказаних положень процесуального законодавства ОСОБА_1 все одно продовжував наполягати на вищевказаному відводі складу колегії суддів.

Оскільки заявником було заявлено відвід колегії суддів з мотивів, які прямо встановлені процесуальним законом як такі, що не можуть слугувати підставою для відводу, про що (як і наслідки заявлення такого відводу) детально було роз`яснено судом, колегія суддів вважає таку заяву ОСОБА_1 зловживанням процесуальним правом, направленим на без підставне затягування розгляду справи.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, зокрема позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

Також слід зазначити, що законодавство, наділяючи учасника справи достатньо широким спектром процесуальних повноважень, зокрема і правом на відвід судді (суддів), разом з тим зауважує на недопустимості зловживання наданими процесуальними правами, оскільки необґрунтований відвід може сприяти безпідставному усуненню та ухиленню судді (суддів) від розгляду справи (апеляційної чи касаційної скарги), що суперечить завданню цивільного судочинства і зазіхає на саму сутність правосуддя, як такого.

У відповідності до ч.3 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що заява про відвід подана з метою зловживання процесуальними правами, спрямована на безпідставне затягування розгляду справи, відтак у відповідності до ст.44 ЦПК України підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд

ухвалив:

заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі головуючого суді Приходька К.П., суддів Писаної Т.О., Журба С.О., залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 25 червня 2024 року.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді Т.О. Писана

С.О. Журба