Справа № 583/23/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2024 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого Плотникової Н.Б.

при секретарі Логвиненко Л.М.

розглянувши в підготовчому засіданні в місті Охтирка справу за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2 ,

третя особа: орган опіки та піклування виконавчий комітет Охтирської міської ради Охтирського району Сумської області

про визначення місця проживання дитини,

ВСТАНОВИВ:

02.11.2023 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ярошенко В.М. звернулася до суду з позовом про визначення місця проживання дитини, в якому просить визначити місцем проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з її матір`ю ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 10.11.2023 р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 22.12.2023 р.

03.01.2024 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, якому просить задовольнити частково позовні вимоги ОСОБА_1 .

Також 03.01.2024 р. відповідач ОСОБА_2 подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , в якій просить про зобов`язати ОСОБА_1 повідомляти ОСОБА_2 про зміну фактичного місця проживання дитини та зміну місця реєстрації дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово протягом десяти днів з моменту здійснення дій.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник в підготовчому засіданні просять не приймати до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання ОСОБА_1 повідомляти ОСОБА_2 про зміну фактичного місця проживання дитини та зміну місця реєстрації дитини, зазначаючи , що зустрічний позов ОСОБА_2 був поданий помилково, і що спільний його розгляд з первісним позовом є недоцільним. .

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, при винесенні ухвали про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Тобто, зустрічний позов - це позов, який подає відповідач до позивача у тому самому судовому процесі задля захисту проти первісних позовних вимог.

Метою пред`явлення зустрічного позову є спільний розгляд позовів в інтересах процесуальної економії, а в ряді випадків - уникнення постановлення суперечливих судових рішень.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 у справі № 910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 200/22329/14-ц Велика Палата Верховного Суду наголосила, що зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів).

Конструкція ч. 2 ст. 193 ЦПК вказує на її імперативність, тобто, суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Беручи до уваги зміст заявлених вимог за первісним та зустрічним позовом, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки вимоги за первісним позовом та зустрічним як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін цивільного процесу не є однорідними, не пов`язані між собою, від вирішення однієї з них не залежить вирішення інших, а тому таке об`єднання не є доцільним у зв`язку з відсутністю спільності предмета позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

В свою чергу повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє позивача за зустрічним позовом подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного, керуючись ст. 193, 260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання повідомляти про зміну фактичного місця проживання та місця реєстрації дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зустрічну позовну заяву повернути ОСОБА_2 та роз`яснити право звернутися до суду з позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Охтирський міськрайонний суд Сумської області

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Н.Б. Плотникова