Номер провадження: 22-ц/813/5684/24
Головуючий у першій інстанції Огренич І.В.
Доповідач Кострицький В. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя Кострицький В.В. (суддя - доповідач),

судді Лозко Ю.П., Коновалової В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 02 травня 2024 року, постановлену у складі судді Огренича І.В., у приміщенні того ж суду,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, отриманих без достатньої правової підстави та процентів за користування безпідставно набутими коштами,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст судового рішення, що оскаржується

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 02 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, отриманих без достатньої правової підстави та процентів за користування безпідставно набутими коштами - визнано неподаною та повернуто позивачу, у зв`язку з тим, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі позивача, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив скасувати ухвалу суду від 02 травня 2024 року та направити цивільну справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування скарги посилається на те, що ухвала Київського районного суду м. Одеси від 02 травня 2024 року по справі № 947/12789/24 постановлена з порушенням застосування норма матеріального та норма процесуального права, винесену без повного та всебічного з`ясування обставин.

Вказує, що єдиною можливістю дізнатися інформацію про місце проживання або перебування, поштового індексу, відомих номерів засобів зв`язку та РНОКПП ОСОБА_2 є витребування такої інформації з АТ КБ «ПриватБанк» рішенням суду, тож вважає, що суд в ухвалі від 02 травня 2024 року дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви, що унеможливлює доступ позивача до правосуддя, а тому оскаржувана ухвала судді Київського районного суду м. Одеси підлягає скасування з направленням справи для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

Явка сторін в судове засідання

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві.

Вказані особливості встановлюються у ст. 369 ЦПК України, а саме відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини 1 статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищезазначене, апеляційний розгляд вказаної справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

Позиція апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної зави суд першої інстанції виходив з того, що вищевказаний позов не враховує усіх вимог, передбачених ЦПК України, відсутність РНОКПП відповідача та його паспортних даних унеможливлює можливість суду отримати відповідь щодо місця реєстрації відповідача від адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС УДМС України в м. Одесі та Одеській області та з Єдиного демографічного реєстру та правильно визначити підсудність даної справи.

Таким чином, позивачем не обґрунтовано звернення з даним позовом до Київського районного суду м. Одеси, не зазначено обставин, з якими закон пов`язує можливість розгляду справи вказаним судом, згідно процесуального законодавства.

Відсутність зазначених вище відомостей унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі з дотриманням правил підсудності.

Проте, погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, виходячи з наступного.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до положень ст.ст. 55, 124 Конституції України, ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначених або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту другого частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Судом встановлено, що в квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення коштів, отриманих без достатньої правової підстави та процентів за користування безпідставно набутими коштами.

У позовній заяві ОСОБА_1 було зазначено, що йому не відоме місце проживання відповідача та його дані.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 23.04.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, отриманих без достатньої правової підстави та процентів за користування безпідставно набутими коштами, залишено без руху, оскільки всупереч положенням ст. 175 ЦПК України, подана позовна заява не містить повних анкетних даних відповідачки, а саме місяць та рік її народження, що унеможливлює, з метою визначення підсудності, звернутися із запитом до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання відповідача, щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) даної фізичної особи, обов`язковими реквізитами якого є число, місяць та рік народження відповідача або номер і серія паспорта.

Зазначено, що позивачем не обґрунтовано звернення з даним позовом до Київського районного суду м. Одеси, не зазначено обставин, з яким закон пов`язує можливість розгляду справи вказаним судом, згідно процесуального законодавства.

Відсутність зазначених вище відомостей унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі з дотриманням правил підсудності.

Відтак, позивачу слід надати докази на підтвердження підсудності даної справи Київському районному суду м. Одеси.

На виконання ухвали від 23.04.2024 ОСОБА_1 надав до суду заяву в якій зазначив, що він не володіє інформацією щодо адреси або інших контактів відповідача, просить відкрити провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та витребувати у Акціонерного Товариства «КБ «ПриватБанк» інформацію про місце проживання чи перебування, поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку та РНОКПП ОСОБА_2 , яка є власницею рахунку НОМЕР_1 .

Проте, суд першої інстанції ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 02 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, отриманих без достатньої правової підстави та процентів за користування безпідставно набутими коштами - визнано неподаною та повернуто позивачу.

Суд першої інстанції вказав, що позивач не усунув недоліки зазначені в ухвалі суду від 23.04.2024.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, виходячи з наступного.

Частиною першою статті 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

За приписами частини дев`ятої статті 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно абзацу 2 частини першої та дев`ятої статті 187 ЦПК України, якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача. Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно частини 8 статті 187 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Частиною десятою статті 187 ЦПК України передбачено, що якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Аналіз вказаних норм процесуального права дає підстави для висновку, що повернення позовної заяви позивачеві із вказаних в оскаржуваній ухвалі підстав законом не передбачено, оскільки у разі встановлення того, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає її за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, а у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі.

За визначенням, наданим в статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»: місце перебування - адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік; місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини; реєстрація - внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Положеннями частин 1, 10, 17 статті 6 цього Закону визначено, що громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Особи, які не проживають за адресою, що зареєстрована як місце їх проживання, більше одного місяця і які мають невиконані майнові зобов`язання, накладені в адміністративному порядку чи за судовим рішенням, або призиваються на строкову військову службу і не мають відстрочки, або беруть участь у судовому процесі в будь-якій якості, зобов`язані письмово повідомити орган реєстрації про своє місце перебування.

Пунктами 4 Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 207 від 02 березня 2016 року визначено, що громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Реєстрація місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється в день подання особою або її представником документів. Реєстрація місця проживання за заявою особи може бути здійснена одночасно із зняттям з попереднього місця проживання.

Отже, чинним законодавством чітко встановлений порядок реєстрації, як місця проживання, так і місця перебування фізичної особи на території України, яке вимагає обов`язкового внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування особи.

Як вбачається з матеріалів справи судом першої інстанції не вчинено будь яких дій щодо встановлення місця реєстрації відповідача.

Крім того, подане клопотання на виконання ухвали суду належним чином не розглянуто та не надано будь якої оцінки.

Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суд першої інстанції безпідставно залишив позовну заяву ОСОБА_1 без руху, враховуючи обґрунтування подання позовної заяви, а в подальшому визнав її неподаною та повернув, чим безпідставно обмежив доступ позивачу до суду у якого не вбачається іншого шляху встановити особу відповідача ніж у спосіб звернення до суду та просити суд встановити особу відповідача шляхом застосування наявного цивільно процесуального закону.

Аналізуючи наведене колегія суддів вважає, що ухвала про повернення позову постановлена з порушенням норм процесуального права, що є підставою, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України, для її скасування з направленням справи до суду першої інстанції на стадію вирішення питання про відкриття провадження.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ч.6 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За вказаних обставин, колегія суддів дійшла висновку про скасування ухвали суду з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 02 травня 2024 року - скасувати, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Повне судове рішення складено 17 грудня 2024 року.

Головуючий суддя В.В. Кострицький

Судді Ю.П. Лозко

В.А. Коновалова