УХВАЛА

20 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 194/919/18

провадження № 61-11377св19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», подану представником Єлістратовим Романом Вячеславичем, про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року в справі № 194/919/18 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про стягнення невиплаченої при звільнені премії та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») про стягнення невиплаченої при звільнені премії та моральної шкоди.

Тернівський міський суд Дніпропетровської області рішенням від 31 жовтня 2018 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 15 травня 2019 року, відмовив у задоволенні позову ОСОБА_1 .

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 15 травня 2019 року, у якій просив скасувати вказані судові рішення в частині відмови у позові щодо стягнення премії та ухвалити у цій частині нове рішення про задоволення позову.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду постановою від 23 грудня 2019 року касаційну скаргу залишив без задоволення.

До Верховного Суду надійшла заява ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року.

У 2024 році до Верховного Суду надійшла заява ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про повернення без розгляду заяви ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до статті 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року в справі № 761/18236/22 (провадження № 61-12209ск22) вказано, що «Положення статті 269 ЦПК України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути у ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 листопада 2023 року в справі № 990/222/23 (провадження № 11-155заі23) зроблено висновок про те, що опискою визнається помилка, яка має вплив на зміст судового рішення та його виконання та трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення.

Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

Основною конституційною засадою судочинства, серед іншого, є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини другої статті 129 Конституції України), що є однією із важливих складових принципу правової визначеності, а також права на справедливий суд, закріпленого, зокрема, у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналіз заяви про виправлення описки дозволяє виснувати, що заявник не навів підстав, у чому буде полягати неможливість реалізації судового рішення і які ускладнення виникнуть при його виконані.

У резолютивній частині постанови Верховного Суду від 23 грудня 2019 року чітко зазначено, що постанову Дніпропетровського апеляційного суду залишено без змін. Апеляційний суд зробив висновки, з якими погодився Верховний Суд, що в позові ОСОБА_1 слід відмовити. Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що зміст постанови Верховного Суду свідчить про те що, переглядаючи справу, касаційний суд дійшов висновку, що вимоги ОСОБА_1 про стягнення невиплаченої при звільнені премії та моральної шкоди є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. У зв`язку з чим колегія суддів не вбачала підстав для скасування рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2018 року і постанови Дніпровського апеляційного суду від 15 травня 2019 року та визнала доводи касаційної скарги ОСОБА_1 необґрунтованими, а касаційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню.

Враховуючи зазначене, заява ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року підлягає поверненню.

Керуючись статтями 183, 269, 416 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року повернути заявнику без розгляду.

Суддя Є. В. Петров