Справа № 283/917/24
Провадження №2-о/283/50/2024
У Х В А Л А

09 квітня 2024 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Хомич В.М., вирішуючи питання про прийняття до розгляду та відкриття провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - орган опіки та піклування Виконавчого комітету Чоповицької селищної ради про визнання особи недієздатною та призначення опікуна,

в с т а н о в и в:

08.04.2024 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 , яка є її племінницею, недієздатною, встановлення над нею опіки, призначення її опікуном ОСОБА_2 .

Ознайомившись із заявою та матеріалами, що додані до неї, вважаю, що заяву слід повернути заявнику з наступних підстав.

Частиною третьою статті 296 ЦПК України встановлено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Відповідно до положень ст.ст. 2, 3 Сімейного кодексу України, Кодекс регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Отже системний аналіз вказаних норм Сімейного кодексу України дає можливість прийти до висновку, що заявник ОСОБА_1 не являється членом сім`ї чи близьким родичем в розумінні СК України по відношенню до своєї племінниці ОСОБА_2 , відносно якої нею подано до суду заяву про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Цивільний кодекс України також не визначає поняття близькі родичи та переліку таких осіб.

Згідно з частиною 1 статті 8 ЦК України, якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

В подібних правовідносинах, які виникають між опікуном та підопічним, в тому числі який визнаний судом недієздатним, віднесено до близьких родичів лише батьків, дітей, братів, сестер, що вбачається з положень ч. 1 ст. 68 ЦК України, згідно з якою опікун, його дружина, чоловік та близькі родичі (батьки, діти, брати, сестри) не можуть укладати з підопічним договорів, крім передання майна підопічному у власність за договором дарування або у безоплатне користування за договором позички.

Конституційний суд України у рішенні № 5рп/99 від 03 червня 1999 року у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п`ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї") вирішив, що близькими родичами є рідні брати, сестри, онуки, дід, баба; іншими родичами є: неповнорідні брати, сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші.

Комплексний аналіз чинного цивільного законодавства, яке регулює питання родинних зв`язків, дає можливість суду стверджувати, що дядько та тітка не віднесені законом саме до близьких родичів, і такими їх вважати підстав не має.

Таким чином, аргументи про те, що заявник є особою, яка має право на подання такої заяви, є помилковими. Зазначена позиція суду узгоджується із правовою позицією ВС, висловленою у постанові від 11.06.2019 у справі № 130/2391/18.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі викладених мотивів та норм закону, враховуючи, що до суду звернулася особа, яка за положеннями ч. 3 ст. 296 ЦПК України не наділена таким правом, тобто, не має процесуальної дієздатності, позовна заява підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 185 ч.4 п. 1, 260, 296, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - орган опіки та піклування Виконавчого комітету Чоповицької селищної ради про визнання особи недієздатною та призначення опікуна - повернути заявнику зі всіма доданими документами.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її складення.

Повний текст ухвали складено та підписано 09.04.2024.

Суддя В. М. Хомич