Житомирський апеляційний суд
Справа №279/3202/23 Головуючий у 1-й інст. Шульга О. М.
Категорія 39 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Коломієць О.С.

суддів Талько О.Б., Шевчук А.М.

з участю секретаря

судового засідання Антоневської В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №279/3202/23 за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення коштів

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 вересня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Шульги О.М.

встановив:

У травні 2023 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив стягнути з відповідача на свою користь безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 61 715,74 грн. Вирішити питання розподілу судових витрат.

На обґрунтування позовних вимог вказував, що 09 жовтня 2021 року на підставі Заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування №299428360 від 09 жовтня 2021 року, ОСОБА_1 у Банку відкрито поточний рахунок у форматі ІВАN:№ НОМЕР_1 , у валюті гривня, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. Вказує, що 23 серпня 2022 року до поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Rewards PayWave Instant Issue № НОМЕР_2 .

24 вересня 2022 року на рахунок відповідача помилково зараховані кошти в розмірі 74 628,74 грн., замість правильної суми коштів 746,37 грн., за трьома операціями переказів з-за кордону на загальну суму 84 305,55 малагасійських аріарі (MGA), з конвертацією цих коштів в гривні. Отже, різниця між 74 628,74 грн. та 746,37 грн., яка становить 73 882,37 грн., є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 61 715,74 грн. не повернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача.

AT «ПУМБ» є учасником Міжнародної платіжної системи Visa International (далі за текстом - МПС Visa), яка внесена до реєстру платіжної інфраструктури, що ведеться Національним банком України, та відповідно до закону, нормативно-правових актів Національного банку України та правил платіжної системи має право здійснювати діяльність в Україні.

Відповідно до Закону України «Про платіжні послуги» строки виконання платіжних операцій у платіжних системах встановлюються правилами платіжних систем, але не можуть перевищувати строків, визначених цим Законом (частина шоста статті 47); правилами платіжної системи встановлюється, зокрема, схема виконання платіжних операцій, що використовується для виконання платіжних операцій (частина 10 статті 71).

Отримання грошових коштів відповідачем за переказами з-за кордону у валюті малагасійський аріарі (MGA) здійснювалися за процедурою «Visa Fast Funds» (у перекладі на державну мову - «Віза Швидкі Гроші») відповідно до правил МПС Visa.

Переказ за процедурою «Visa Fast Funds» передбачає необхідність зарахування коштів держателям платіжних карток протягом не більше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу.

Отже, відповідно до правил МПС Visa, при ініціюванні кожного переказу з-за кордону у малагасійських аріарі (MGA) на рахунок відповідача, з використанням реквізитів платіжної картки МПС Visa, за таким переказом банком повинна бути забезпечена доступність коштів на рахунку отримувача (відповідача) не пізніше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу, тобто до їх фактичного отримання від МПС Visa. Відповідно, банк повинен здійснити розрахунок грошової суми, на яку необхідно збільшити доступність коштів на рахунку, до фактичного надходження до банку коштів від МПС Visa за переказом.

Зауважив, що по усім переказам з-за кордону, що здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру AT «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу.

Помилка в розрахунках обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі за текстом - Програма ІТМ), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру AT «ПУМБ», неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими.

Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані.

Наявність вищевказаної помилки в Програмі ІТМ, що використовується AT «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA, LLC (далі за текстом - Euronet) та підтримується нею, підтверджується листом компанії Euronet.

Таким чином, внаслідок помилки в Програмі ІТМ, яка полягає у неправильно визначеному «параметрі експоненти», за трьома переказами, що були зараховані на рахунок відповідача, за базу розрахунку при їх конвертації у валюту рахунку (долар США) було використано загальну суму у валюті малагасійський аріарі, збільшену в 100 разів, а саме 8 430 555,00 MGA (вісім мільйонів чотириста тридцять тисяч п`ятсот п`ятдесят п`ять малагасійських аріарі нуль сантимів), замість дійсної суми переказу 84 305,55 MGA (вісімдесят чотири тисячі триста п`ять малагасійських аріарі п`ятдесят п`ять сантимів).

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 вересня 2023 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 61 715, 74 грн. та понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 684, 00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач ОСОБА_1 06 жовтня 2023 року подав апеляційну скаргу, яка ухвалою Житомирського апеляційного суду Житомирської області від 17 січня 2024 року повернута заявникові.

09 лютого 2024 року відповідач повторно звернувся із апеляційною скаргою, в якій, посилаючись незаконність, необґрунтованість та неврахування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що 09 жовтня 2021 року ним було відкрито поточний рахунок в АТ «ПУМБ», до поточного рахунку йому випущено платіжну картку, якою він постійно користується. Вказує, що у вересні 2022 року ОСОБА_2 , з яким він перебував у товариських стосунках, попросив допомоги у перерахунку коштів із-за кордону через його рахунок, на що він погодився. Вказував, що надав ОСОБА_2 реквізити свого рахунку і вони домовилися, що кошти які надійдуть йому на рахунок, буть в подальшому перераховані ОСОБА_2 , за що відповідач отримає винагороду.

Зазначає, що 24 вересня 2022 року на його рахунок декількома платежами було зараховано 74 628,74 грн., які він одразу перерахував на рахунок ОСОБА_2 , за що отримав винагороду 3 000,00 грн. Через деякий час рух коштів по його рахунку був заблокований, він звернувся за роз`ясненнями до банківської установи, де йому повідомили, що внаслідок помилки у програмному забезпеченні на його рахунок була зарахована сума, яка в 100 разів перевищує розмір суми переказу, тому він зобов`язаний повернути кошти.

Вказує, що після перевірки банком і підтвердження переказу помилково зарахованих коштів з його рахунку на рахунок ОСОБА_2 співробітник банку запевнив, що банк зверниться до правоохоронних органів. У зв`язку з бездіяльністю позивача, він самостійно 05.06.2023 року звернувся із заявою до правоохоронних органів про вчинення відносно нього шахрайських дій, на даний час по його заяві проводиться правоохоронними органами перевірка.

Звертає увагу, що умисел на вчинення шахрайських дій підтверджується обізнаністю ОСОБА_2 щодо можливості незаконного отримання коштів при конвертації валюти малагасійської аріарі в гривні, в результаті недосконалого програмного забезпечення, оскільки крім перерахованої ним суми грошей, він отримав чотири перекази на своє ім`я в цей же день і в цей же час. Крім того, кількість переказів зазначених в цьому листі за обмежений час, свідчить про цілеспрямовані дії на незаконне отримання коштів, використовуючи недосконалість програмного забезпечення. В свою чергу банківська установа до правоохоронних органів не звернулася.

Суд не звернув увагу, що в даному випадку ОСОБА_2 чи інші невідомі йому особи, знаючи про недоліки в програмному забезпеченні банківської установи, використали цю обставину і зловживаючи його довірою та використовуючи його необізнаність, здійснили перерахунок коштів на його розрахунковий рахунок, з якого він одразу переказав кошти ОСОБА_2 , тобто коштами позивача заволодів не він, а інша особа.

Позивач скористався своїм правом та подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області без змін.

Вважає заявлені в апеляційній скарзі відповідачем вимоги та викладені ним обставини, якими він їх обґрунтовує, суперечать нормам матеріального та процесуального права, та є хибними. Вказує, що у зв`язку з помилковим зарахуванням грошових коштів на рахунок відповідача виник несанкціонований овердрафт. Помилково зараховані кошти на рахунок відповідача є коштами АТ «ПУМБ», а не відповідача або його нібито знайомих, а тому підлягають поверненню Банку на підставі ст.1212 ЦК України, оскільки отримані ним без достатніх правових підстав. У зв`язку із рахунковою помилкою в Програмі ІТМ ОСОБА_1 безпідставно зараховано надлишкові кошти за трьома переказами, що призвело до збільшення видаткового ліміту за поточним рахунком відповідача за рахунок коштів АТ «ПУМБ».

Представник позивача ОСОБА_3 у судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечив, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

За приписами ст. 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З урахуванням положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явилися в судове засідання.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах статті 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення із таких підстав.

Судом під час розгляду справи встановлено, що 09.09.2021 року на підставі заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування №299428360 від 09.10.2021 року Акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк» було відкрито ОСОБА_1 поточний рахунок у форматі IBAN: № НОМЕР_3 , у валюті гривня, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки, до якого випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Rewards Pay Wave Instant Issue № НОМЕР_2 .

Отже, відповідач, підписуючи заяву про приєднання, приєднався до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування, який є загальним і його підписання особою, яка відкриває рахунок є обов`язковим.

В матеріалах справи відсутні докази того, що наведені умови договору, його форма і порядок укладення суперечать положенням ЦК України, або іншим актам цивільного законодавства.

24 вересня 2022 року на рахунок відповідача помилково зараховані грошові кошти у розмірі 74 628,74 гривень, замість правильної суми коштів у розмірі 746,37 гривень за операцією переказу коштів з-за кордону у розмірі 84 305,55 малагасійських аріарі (MGA) з конвертацією цих коштів в гривню.

Отримання грошових коштів відповідачем за переказом з-за кордону у валюті малагасійський аріарі (MGA) здійснювалося за процедурою «Visa Fast Funds» (у перекладі на державну мову - «Віза Швидкі Гроші») відповідно до правил МПС Visa, яка передбачає зарахування коштів держателям платіжних карток протягом не більше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу.

Відповідно до ч. 6 ст. 47 до Закону України «Про платіжні послуги» строки виконання платіжних операцій у платіжних системах встановлюються правилами платіжних систем, але не можуть перевищувати строків, визначених цим Законом; правилами платіжної системи встановлюється, зокрема, схема виконання платіжних операцій, що використовується для виконання платіжних операцій (частина 10 статті 71 Закону).

Отже, відповідно до правил МПС Visa, при ініціюванні зазначеного переказу з-за кордону у малагасійських аріарі (MGA) на рахунок відповідача, з використанням реквізитів платіжної картки МПС Visa за таким переказом, банком повинна бути забезпечена доступність коштів на рахунку отримувача (відповідача) не пізніше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу, тобто до їх фактичного отримання від МПС Visa. Відповідно, банк повинен здійснити розрахунок грошової суми, на яку необхідно збільшити доступність коштів на рахунку, до фактичного надходження до банку коштів від МПС Visa за переказом.

Відповідно до листа Euronet USA, LLC від 26.01.2023 року слідує, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі Програма ІТМ), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру AT «ПУМБ», було виявлено, що програмні компоненти, які визначають «параметр експоненти», в програмному забезпеченні ІТМ, який визначає скільки цифр у кінці суми транзакції мають бути відокремлені комою, не були реалізовані. Відповідно, у параметрі «параметр експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції, позначаючи ці цифри як сантими. Це призвело до помилок у розрахунках, еквівалентних стократному перевищенню фактичної суми, яка мала бути оброблена (а.с.135 т.1).

Ця проблема була виявлена для всіх фінансових транзакцій, що зараховувалися на рахунки отримувачів, відкритих в АТ «ПУМБ», під час здійснення міжнародних переказів малагасійських аріарі (MGA), які оброблялися АТ «ПУМБ» за допомогою програмного забезпечення ІТМ.

Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів, відкритих в АТ «ПУМБ», були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані.

Отже, внаслідок зазначеної помилки в Програмі ІТМ, яка полягає у неправильно визначеному «параметрі експоненти», за переказом, що був зарахований на рахунок відповідача, за базу розрахунку при його конвертації у гривню було використано суму у валюті малагасійський аріарі, збільшену в 100 разів, а саме: 74 628,74 грн. замість 746,37 грн.

Після здійснення корегування помилкового зарахування коштів по операціям у валюті малагасійський аріарі (MGA) на рахунок відповідача, утворилась заборгованість за технічним (несанкціонованим) овердрафтом .

Несанкціонований (технічний) овердрафт це несанкціоноване перевищення видаткового ліміту за поточним рахунком з використанням електронних платіжних засобів, який виник під час здійснення платіжних операцій з використанням платіжної карти.

Різниця між 74 628,74 грн. та 746,37 грн. становить 73 882,37 грн. Вказана сума є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем.

Зараховані на рахунок кошти були отримані відповідачем, якими останній розпорядився на власний розсуд.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем безпідставно набуте майно без достатньої правової підстави, а саме грошові кошти, підлягають поверненню на підставі статті 1212 ЦК України. Доводи відповідача щодо вчинення відносно нього шахрайських дій не є підставою для відмови у позові, оскільки протиправні дії вчинено не ОСОБА_1 , і це не позбавляє останнього в подальшому вирішувати питання про притягнення до відповідальності особи, яка на його думку вчинила шахрайські дії відносно нього.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду, виходячи із наступного.

Згідно з частинами першою, другою статті 1212 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 11, частинами першою, другою статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші.

Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України.

У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору.

Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 912/2601/19, від 26 травня 2021 року у справі № 202/7994/17-ц.

У справі, яка переглядається, встановлено, що 24 вересня 2022 року банком на рахунок відповідача були помилково зараховані грошові кошти в розмірі 74 628,74 грн., замість правильної суми коштів 746,37 грн. за однією операцією переказу коштів з-за кордону у розмірі 84 305,55 малагасійських аріарі (MGA) з конвертацією цих коштів в гривню.

По усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу.

Помилка в розрахунках була обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5, який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими.

Наявність вказаної помилки, яка була усунена АТ «ПУМБ» після її встановлення, стала подією, скориставшись якою, ОСОБА_1 безпідставно набув майно, що належить банку.

Згідно зі статтею 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.

Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: набуття або збереження майна; набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи.

Таким чином, установивши, що на рахунок відповідача ОСОБА_1 позивачем помилково зараховано грошові кошти за одним переказом у стократному розмірі від ініційованої ним самим суми операції, а у подальшому ним за рахунком здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти АТ «ПУМБ», незважаючи на направлені останньому вимоги, суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що грошові кошти у розмірі 61 715,74 грн. вважаються отриманими відповідачем безпідставно у розумінні статті 1212 ЦК України та є такими, що підлягає поверненню.

Доводи відповідача щодо вчинення відносно нього шахрайських дій з боку ОСОБА_2 не є підставою для відмови в позові з урахуванням встановлених у справі обставин та не звільняє його від обов`язку повернути банку безпідставно отримані кошти.

З огляду на наведене судом першої інстанції з дотриманням вимог ст. ст. 89, 263 ЦПК України дана належна оцінка доказам по справі, вірно встановлений характер спірних правовідносин і обґрунтовано зроблено висновок про наявність правових підстав для задоволення позову.

Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими судом обставинами справи і по суті зводяться до незгоди з висновками суду стосовно установлення цих обставин, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 вересня 2023 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 24 червня 2024 року.

Головуючий Судді