Справа № 355/208/24
Провадження № 2/355/376/24
08 квітня 2024 року Баришівський районний суд Київської області
у складі: головуючого-судді Чехова С.І.
за участю секретаря Котенко Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 , яка дії в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 адвоката Савелової Юлії Михайлівни до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркс Капітал» про зняття арешту зі спадкового майна.
Свої позовні вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщинаю Спадкоємиць майнових прав померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 є його син ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 за законом, законним представником якого є його матір ОСОБА_1 . У зв`язку із смертю ОСОБА_4 та відкриття спадщини позивач як спадкоємець за законом, звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ігнатова О.В. із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Проте, при підготовці документів нотаріус повідомив їй про те, що в реєстрі заборон відчужень об`єктів нерухомого майна існує запис про обтяження у виді арешту нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 15537029 складеного на підставі Постанови про арешт майна, номер 48910106, обтяжувач: Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Особа, майно/право якої обтяжуються ОСОБА_3 (РНКОПП НОМЕР_1 на користь ТОВ «Маркс Капітал» коштів) Однак, номер РНКОПП НОМЕР_1 належить померлому ОСОБА_4 , а не ОСОБА_3 . Було встановлено, що при внесенні постанови про арешт майна, серія та номер 48910106 державним виконавцем ОСОБА_5 , помилково було зазначено податковий номер боржника ОСОБА_3 податковий номер, який належав померлому ОСОБА_4 . Оскільки на даний час виконавче провадження закінчене та у відділі відсутні матеріали завершеного виконавчого провадження, за яким накладено відповідний арешт питання щодо звільнення майна з-під арешту вирішується без матеріалів виконавчого провадження відділом не може. Померлий ОСОБА_4 є власником 1/3 частини садового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Особа в інтересах якої накладено арешт, а саме ОСОБА_3 , жодного відношення до спадкового майна, а саме: садового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться в селі Власівка Баришівського району Київської області не має. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення із позовною заявою до суду за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно порушується право на спадкування неповнолітнього ОСОБА_2 , який не може реалізувати своє право на спадкування, а тому його право підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом подання позовної заяви про зняття арешту із спадкового майна до Баришівського районного суду Київської області.
Позивач ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до судового засідання не з`явилась передала свої повноваження адвокату Савеловій Ю.М..
Представник позивача адвокат Савелова Ю.М. до судового засідання не з`явилась, однак повідомила суд про можливість розгляду справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує просить задовольнити.
Представник відповідача від ТОВ «Маркс. Капітал» до судового засідання не з`явився, однак повідомила суд про можливість розгляду справи за її відсутністю у своєму відзиві, не заперечувала проти зняття обтяження зі спадкового майна померлого.
Представник позивача від Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) Огородня А.М. до судового засідання не з`явився був належно повідомлений про час, місце розгляду справи на 25 березня 2024 року о 11 годині 30 хвилин про, що мається відмітка у поштовому повідомлення від 05 березня 2024 року Вдруге був повідомлений про розгляд справи на 08 квітня 2024 року о 13 годині 00 хвилин через веб-сайт Судової Влади України. Причину неявки не повідомив яку слід вважати неповажною. Відзиву з запереченнями надано не було.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З таких підстав суд вирішив розглядати справу заочно.
Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріли справи у повному обсязі суд приходить до думки про можливе задоволення позовних вимог з таких підстав а саме:
Як слід з копії паспортів позивачка ОСОБА_1 її син ОСОБА_2 є громадянами України.(а.с.12-13,16-17)
З копії свідоцтва про народження ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .(а.с.15)
Згідно копії рішення Ірпінського міського суду Київської області від 18 грудня 2017 року шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 який був зареєстрований 06 вересня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ірпінського міського управління юстиції Київської області, актовий запис №316 було розірвано.(а.с.18-19)
З копії свідоцтва про смерть слід, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер у віці 42 років, ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, актовий запис №428 місце реєстрації Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).(а.с.20)
За копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі слід, що спадкодавцем є ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , мається спадкова справа, яка зареєстрована за номером 69525228 номер у нотаріуса 10/2022.(а.с.21)
З копії відомостей з державного реєстру речових прав слід, що ОСОБА_5 як державний реєстратор Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, м. Київ внесла в реєстр постанову про арешт майна номер 48910106 від 22 липня 2016 року ОСОБА_3 .(а.с.22-24)
За копією листа начальника Деснянського ВДВС у м.Києві ЦМУМЮ (м.Київ) Артура Дубаса слід, що при перевірці автоматизованої системи виконавчих проваджень встановлено, що на виконанні і відділі перебувало виконавче провадження № 48910106 з примусового виконання виконавчого листа №2-2367 виданого 08 липня 2015 року Деснянським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ТОВ «Маркс.Капітал» коштів. 22 липня 2016 року державним виконавцем було винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу відповідно до п.2 ч.1 ст.47 Закону України «Про виконавче провадження».(а.с.25)
З копії довідки про присвоєння ідентифікаційного номера слід, що ДПА по Шевченковському району міста Києва ОСОБА_4 отримав ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .(а.с.26)
Згідно ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні.
Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Також, статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17.07.1997 відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до вимог ч.1ч.2 ст. 56 Закону України «При виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. В разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника, арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. В разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Позивач має право володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, однак не може цього робити через наявність обтяження на належне йому майно.
Відповідно до ст. ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Отже, як було встановлено судом, що державний виконавиць помилково ухвалюючи постанову про арешт майна на конкретну особу зазначила податковий номер боржника ОСОБА_3 який належав померлому ОСОБА_4 . З цих підстав спадкоємці, які залишились після смерті ОСОБА_4 не можуть отримати свідоцтво про право на спадкове майно за законом оскільки не причасного до буть яких стягнень спадкодавця ОСОБА_4 у свій час помилково було внесено податковий номер іншої особи боржника ОСОБА_3 та накладено арешт на його майно. З таких підстав позовні вимоги позивача законні та підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Отже сплачений судовий збір стороною позивача повинен бути стягнути з сторони відповідача, оскільки позовні вимоги позивача були задоволені. З таких підстав сплачений судовий збір стороною позивача у сумі 1211гривень 20 копійок, підлягає стягненню з відповідачів з кожного окремо, що складається з загальної суми 1211 гривень 20 копійок : 2 =605 гривень 60 копійок з кожного.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2,4,12,13,81,89,128,141,223,229,263-265,280 ЦПК України, ст.ст.316,317,319,321,391 ЦК України,-
Позовні вимоги представника позивача ОСОБА_1 , яка дії в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 адвоката Савелової Юлії Михайлівни до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркс Капітал» про зняття арешту зі спадкового майна, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом який його ухвалив за письмовою заявою відповідача , поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити рішення в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів, з дня його проголошення, шляхом направлення скарги через Баришівський районний суд.
Рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов