Справа № 335/771/22
Пр. № 2-п/336/22/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2024 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Щасливої О.В.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Войтовича Є.М. про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя в справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором зі спадкоємця,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 25.12.2023 року задоволений позов товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором зі спадкоємця.

21 березня 2024 року відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що він з поважних причин не мав можливості бути присутнім у судових засіданнях в справі та судом не враховано низку обставин, що мають істотне значення для справи.

В обґрунтування поважності причин неявки в судові засідання зазначив, що він не зміг брати участь в судовому розгляді справи, зокрема, скористатися правом на подання відзиву, оскільки йому не було відомо про існування цього спору, підтвердженням чого є адресовані йому нерозпечатані поштові конверти, що поверталися установою пошти на адресу суду. Про існування рішення суду йому стало відомо лише після відкриття виконавчого провадження з виконання означеного рішення, копію якого він отримав 13 березня 2024 року. Між тим зі стягненням з нього грошових коштів він не погоджується, так як кредитор вже реалізував своє право на судовий захист на підставі рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 24.05.2011 року, яке набрало законної сили, в справі за позовом фінансової установи про стягнення з позичальника та поручителя заборгованості за кредитним договором. Окрім того, у позивача немає права звернення з вимогами саме до нього, оскільки договір про відступлення права вимоги № 1274-Ф від 09.10.2018 року передбачає передання йому від первісного кредитора права вимоги до боржника ОСОБА_2 , а не до поручителя ОСОБА_3 , який є спадкодавцем відповідача.

На підставі викладеного просить про скасування заочного рішення суду в цій справі.

Учасники справи, повідомлені у встановленому законом порядку про дату, час та місце розв`язання заяви, до суду не з`явились.

При цьому представник відповідача надав суду письмове звернення, яке містить прохання про задоволення заяви та вирішення її без його участі.

Вказані обставини в силу ч. 1 ст. 287 ЦПК України є підставою для проведення судового засідання з вирішення цього питання у відсутність учасників справи та їх представників.

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, суд вважає за можливе задовольнити заяву про поновлення процесуального строку і не вбачає підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення, виходячи з таких міркувань.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк, як випливає із змісту ч. 4 ст. 127 ЦПК України.

В силу ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення , а учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Судом встановлено, що з заочним рішенням суду представник відповідача ознайомився 13 березня 2024 року під час вивчення матеріалів справи (а. с. 14 т. 2).

Відповідачем копія рішення не отримана, як свідчать матеріали справи.

Вирішуючи питання про можливість поновлення процесуального строку суд враховує, що підставою для поновлення тридцятиденного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення є подання відповідної заяви протягом двадцяти днів з дня вручення особі повного заочного рішення суду, і оскільки заява про поновлення вказаного строку була подана одночасно з заявою про перегляд заочного рішення протягом двадцятиденного строку після ознайомлення зі змістом заочного рішення, а саме: 21 березня 2024 року, суд вбачає всі підстави для поновлення строку подання заяви про перегляд заочного рішення як такого, що пропущений з поважних причин.

Підстави для скасування заочного рішення внормовані статтею 288 ЦПК України, у відповідності до якої заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Статтями 128, 130 ЦПК України встановлений порядок вручення судових повісток, у відповідності до чого у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку про одержання судової повістки, яка з поміткою про дату вручення в той самий день повертається до суду особами, які її вручили.

Оцінюючи доводи відповідача про поважність причини неявки в судове засідання, суд погоджується з ними, оскільки, як вже зазначено судом, жодної розписки про отримання відповідачем судової повістки матеріали справи не містять.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для ухвалення рішення на користь особи, яка звернулася з цією заявою, оскільки не може констатувати наявність іншої складової, лише у сукупності з якою поважність причини неявки відповідача в суд може зумовити скасування заочного рішення.

Щодо другої складової - наявності фактичних даних, які не враховані судом, - оцінюючи ці доводи, суд виходить з такого.

За змістом наведеної судом статті 288 ЦПК України, істотне значення для правильного вирішення справи повинні мати докази, тобто фактичні дані, що перелічені в статті 76 ЦПК України, а не доводи і твердження.

Між тим, заявляючи про необхідність скасування заочного рішення, відповідач не посилається на будь-які докази в обґрунтування цих обставин, відсутність яких під час розгляду справи могла, на його думку, виплинути на ухвалення рішення на користь позовних вимог, а лише вказує на обставини, які були відомі суду на час ухвалення рішення і про які суд згадав в ньому (рішенні).

Невірна ж оцінка вказаних обставин, а саме: наявності судового рішення та відсутність права на висування вимоги до спадкоємця поручителя, судом першої інстанції є підставою для перегляду справи апеляційним судом.

За згаданих обставин суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, оскільки заявник не довів сукупності обставин, які відповідно до закону є підставою для скасування заочного рішення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст. ст. 284-287, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Войтовича Є.М. задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про скасування заочного рішення суду від 25.12.2023 року в справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором зі спадкоємця.

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Войтовича Є.М. про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 25.12.2023 року в справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором зі спадкоємця залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу право на оскарження заочного рішення суду в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством України, виходячи з того, що строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О.В. Щаслива