У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 634/544/24

Провадження № 2/634/187/24

"27" червня 2024 р. сел. Сахновщина Харківської області

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Зимовський О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Сахновщинської територіальної громади про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

31.05.2024 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подана та підписана представником за довіреністю Харченко В.А., до Сахновщинської територіальної громади про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 03.06.2024 року зазначена позовна заява залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підписана представником ОСОБА_2 .

На підтвердження повноважень ОСОБА_2 до позовної заяви надано копію довіреності посвідченої 18.10.2023 року приватним нотаріусом Львівського місткого нотаріального округу Львівської області Завійською Ю.Л.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у даній справі є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, зокрема, щодо спадкування.

У зв`язку з чим дана справа підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи, що справа не відноситься до спорів, що виникають з трудових відносин, а також не є малозначною, представництво інтересів ОСОБА_1 у даній справі може здійснювати виключно адвокат.

Разом з цим суд зазначає, що, відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:

1) договір про надання правової допомоги;

2) довіреність;

3) ордер;

4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Однак, матеріали справи не містять документів, що підтверджують повноваження ОСОБА_2 на представництво інтересів ОСОБА_1 по даній справі, а додані до позовної заяви витяг з договору від 29.05.2024 року та ордер на надання правничої (правової) допомоги від 29.05.2024 року укладені адвокатом Соколовою Р.І. з ОСОБА_2 та не містять жодної інформації щодо представництва адвокатом Соколовою Р.І. інтересів ОСОБА_1 в суді.

Згідно п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення зазначених вимог позовна заява не містить ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача. Також в позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронних кабінетів сторін.

Більш того, як вбачається з позовної заяви в якості відповідача позивач зазначає Сахновщинську територіальну громаду, проте згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні відомості про реєстрацію такої юридичної особи, натомість наявна інформація про зареєстровану юридичну особу Сахновщинська селищна рада Красноградського району Харківської області ().

Суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19) належними відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного висновку, позивачу необхідно визначитися з відповідачем по даній справі.

Позивачу був наданий термін усунути недоліки поданої заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали і остання попереджена, що у випадку не усунення недоліків, заява буде вважатись не поданою та повернута.

Ухвала суду від 03.06.2024 року направлялася позивачу засобами поштового зв`язку за адресою вказаною у позовній заяві, але конверт з ухвалою 12.06.2024 року повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

У відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Станом на 27.06.2024 року ухвала про залишення позовної заяви без руху від 03.06.2024 року позивачем не виконана.

За таких обставин суд вважає, що позовна заява місить недоліки, які не були належним чином усунуті позивачем, що унеможливлює її розгляд по суті, а тому суд вважає позовну заяву неподаною і повертає позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 185, ст.ст. 258-261 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сахновщинської територіальної громади про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: