Справа № 737/508/24
Проваждення № 2/737/210/24
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

26 червня 2024 року смт Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого суддіКоренькова А.А.
секретаря судового засіданняЧередниченка С. О.
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні за загальними правилами позовного провадження справу № 737/508/24
за позовомОСОБА_1
доКуликівської селищної ради
третя особаприватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Чернігівської області Пономаренко Євгеній Петрович
провстановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини
учасники справи та представники:
позивач ОСОБА_1

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний дід ОСОБА_2 , який на день смерті проживав сам. За життя ОСОБА_2 заповіту не склав. Інших спадкоємців, окрім позивача, ОСОБА_2 не має. Після смерті двоюрідного діда відкрилась спадщина, до складу якої входить право власності на земельні ділянки розташовані на території Вересоцької сільської ради площею 3,40 га. Своєчасно позивач не звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини після двоюрідного діда, оскільки про наявність Державного акту на право власності на земельну ділянку позивачу стало відомо лише в березні 2024 року. Крім того, при зверненні до нотаріуса було виявлено, що свідоцтво про народження ОСОБА_2 було втрачене. Інші документи, які підтверджують родинні відносини позивача зі спадкодавцем відсутні. У зв`язку з чим для прийняття ним спадщини після померлого двоюрідного діда необхідно встановити факт родинних відносин позивача з двоюрідним дідом, який має юридичне значення, оскільки безпосередньо впливає на права позивача як спадкоємця за законом після померлого двоюрідного діда ОСОБА_2 ..

Просить суд встановити факт родинних відносин між ним та його померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 двоюрідним дідом ОСОБА_2 та визначити йому додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після нього.

Ухвалою суду від 30.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 26 червня 2024 року.

Відповідач Куликівська селищна рада надала відзив на позовну заяву, в якому вказує про повне визнання позову, просить справу розглянути за відсутності представника Куликівської селищної ради.

Третя особа приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Чернігівської області Пономаренко Є.П. подав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за результатами підготовчого судового засідання за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні просила позовну заяву задовольнити з підстав викладених в ній.

Заслухавши позивача дослідивши надані сторонами докази, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (а.с.17).

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить, зокрема, право власності на земельну ділянку, що розташована на території Вересоцької сільської ради, площею 3,40 га, на яку на ім`я ОСОБА_2 було видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЧН №148663 (а.с.18).

Згідно довідки Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області № 168 від 13.03.2024 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть №30 від 11.09.2006. На день смерті ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , один, інших членів сім`ї не було (а.с.20).

Згідно з інформаційними довідками із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та (заповіти/спадкові договори) спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с.29-32).

Приватним нотаріусом Чернігівського районного нотаріального округу Пономаренком Є.П. було повідомлено позивачу про відмову в оформленні права на спадщину у зв`язку з пропуском позивачем встановленого законом строку на її прийняття (а.с. 19).

Згідно пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину.

Справи про спадкування суди розглядають за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права та обов`язки інших осіб. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі наявності спору, розглядається за правилами позовного провадження. Отже, звернення позивача до суду з вимогою про встановлення факту, що має юридичне значення, в порядку позовного провадження, відповідає вимогам законодавства.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 22 листопада 1952 року перебували в зареєстрованому шлюбі (а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_5 , її батьками зазначені: ОСОБА_3 та ОСОБА_6 (а.с.10), яка в подальшому змінила прізвище у зв`язку з укладенням шлюбу на « ОСОБА_7 » (а.с.12).

Мати позивача - ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , в графі мати записана ОСОБА_9 , в графі батько - ОСОБА_10 (а.с.9) та 19 грудня 1970 року уклала шлюб та змінила прізвище на « ОСОБА_11 » (а.с.10).

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_12 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками записані: ОСОБА_13 та ОСОБА_14 (а.с. 7).

З свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , вбачається, що позивач уклала шлюб 10 червня 1989 року в зв`язку з чим змінила своє прізвище з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_15 » (а.с.8).

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_16 та ОСОБА_17 підтвердили той факт, що заявник є двоюрідною онукою ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказали, що померлий ОСОБА_2 був рідним братом ОСОБА_9 - баби заявника по лінії матері.

У суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, про які повідомили свідки. Дані про їх заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні та показання підтверджуються і доповнюються іншими зібраними по справі доказами.

Надані суду докази вказують на наявність підстав для задоволення вимоги заявника та встановлення факту, що вона є двоюрідною онукою ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлення факту родинних відносин має для позивача юридичне значення, так як безпосередньо впливає на можливість реалізувати позивачем свої спадкові права, і встановити даний факт іншим шляхом неможливо.

Що стосується вимог позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини суд зауважує наступне.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Разом з тим, вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 відповідно до якої, причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Позивач є спадкоємцем майна покійного ОСОБА_2 за законом, разом зі спадкодавцем не проживав. Куликівською селищною радою позов визнано в повному обсязі. Факт пропуску строку для прийняття спадщини, на переконання суду, не є підставою для усунення позивача від спадкування. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб.

Визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб та є підставою для задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, керуючись статтями ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 200, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, -

в и р і ш и в :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Куликівської селищної ради встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

2. Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є двоюрідною онукою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Вересоч, Куликівського району, Чернігівської області.

3. Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ) додатковий строк три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

5. Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

6. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

7. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

8. Повний текст рішення складений 26 червня 2024 року.

Суддя Андрій КОРЕНЬКОВ