Провадження № 2/205/5422/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 грудня 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Дорошенко Г.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви адвоката Нестеченка Дмитра Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про встановлення факту наявності родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

16.12.2024 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся адвокат Нестеченко Д.С. в інтересах ОСОБА_1 з позовом до Дніпровської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про встановлення факту наявності родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2024 року, цивільну справу №205/17084/24, провадження №2/205/5422/24, було розподілено головуючому судді Дорошенко Г.В., та передано судді канцелярією суду 17.12.2024 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за вказаним позовом, суддя дійшов висновку, що таку позовну заяву слід залишити без руху, оскільки її подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, згідно з ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Із позовної заяви вбачається, що встановлення юридичного факту - факту родинних відносин впливає на спадкові права позивача, тому останній звернувся до суду у порядку позовного провадження, об`єднавши дві вимоги: немайнову - встановлення факту родинних відносин та майнову - права власності в порядку спадкування за законом.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження (п. 2 постанови ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Представником позивача в позовній заяві не обґрунтовано, яким чином відповідач порушив, не визнає або оспорює права, свободи чи інтереси позивача, за захистом яких мало місце звернення до суду з вимогою про визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за законом. Адже, як вбачається з постанови державного нотаріуса Першої дніпровської державної нотаріальної контори, підставою відмови у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 стало відсутність необхідних документів, які підтверджують факт родинних відносин.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Аналогічне положення міститься в п.12, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до якого у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Представником позивача в позовній заяві заявлено дві позовні вимоги, зокрема останній просить встановити факт родинних відносин та визнати за позивачем право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті його племінника ОСОБА_3 .

Таким чином позивач заявив вимоги майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за поданням до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно пп. 2 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 гривень) та майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, представником позивача у позовній заяві наведено розрахунок ціни позову, з якого встановлено, що ціна позовних вимог майнового характеру складає 592143,75 грн (3/4 від ринкової вартості майна 789525,00 грн * 3/4 =592143,75 грн).

Отже, судовий збір за вимогу майнового характеру складає 5921,44 грн, за вимогу немайнового характеру 1211,20 грн. Однак в переліку документів, які додаються до позову, платіжні документи, що підтверджують сплату судового збору за поданий позов, відсутній.

Таким чином, стороні позивача необхідно надати суду квитанції про сплачений судовий збір за подання вищевказаного позову, або сплатити суму судового збору за вимогу майнового характеру в розмірі 5921,44 грн та за вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн за реквізитами Ленінського районного суду м.Дніпропетровська, а саме: отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0004633, код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на зазначене, доходжу до висновку про необхідність залишення без руху даної позовної заяви з наданням стороні позивача строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву адвоката Нестеченка Дмитра Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про встановлення факту наявності родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатись не поданою та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Г.В. Дорошенко

.