Справа № 638/8689/24
Провадження № 2/638/4224/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Поддубкіної А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення місця проживання дитини,-

встановив:

14.05.2024 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позов, в якому просив встановити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з батьком за його місцем постійного проживання АДРЕСА_1 .

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник Липко О.Ю. не з`явилися, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином.

Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи повідомлені своєчасно та належним чином. Від представника третьої особи надійшла заява про розгляд справи за відсутності третьої особи, відповідач про причини неявки суд не сповістила.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом. Інтереси позивача у суді представляв адвокат Липко О.Ю., на підставі договору про надання правової допомоги 030524-а від 02.05.2024.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16.05.2024 відкрито загальне провадження, призначено підготовче засідання.

17.06.2024 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова закрито підготовче провадження у справі, призначено судовий розгляд.

У підготовче засідання, яке було призначено на 17.06.2024 позивач та його представник не з`явився, про причини неявки суд не сповістив.

У судові засідання, які були призначені на 23.07.2024, 19.08.2024, 14.10.2024, 26.11.2024, 20.12.2024 позивач та його представник не з`явилися.

Так, у судове засідання, призначене на 19.08.2024 позивач та його представник повідомлялись шляхом направлення СМС повідомлення на номери телефонів, які зазначені позивачем при звернені до суду. Довідки про доставку СМС свідчать, що ОСОБА_1 отримав СМС повідомлення 23.07.2024, а його представник ОСОБА_4 отримав СМС- повідомлення 23.07.2024.

У судове засідання, призначене на 14.10.2024 позивач та його представник повідомлялись шляхом направлення СМС повідомлення на номери телефонів, які зазначені позивачем при звернені до суду. Довідки про доставку СМС свідчать, що ОСОБА_1 отримав СМС повідомлення 19.08.2024, а його представник ОСОБА_4 отримав СМС- повідомлення 19.08.2024. Окрім того, позивачу була направлена судова повістка рекомендованим листом зі зворотнім повідомленням, проте вона не була отримана ОСОБА_1 , конверт повернуто на адресу суду з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

У судове засідання, призначене на 26.11.2024 позивач та його представник повідомлялись шляхом направлення СМС повідомлення на номери телефонів, які зазначені позивачем при звернені до суду. Довідки про доставку СМС свідчать, що ОСОБА_1 отримав СМС повідомлення 15.10.2024, а його представник ОСОБА_4 отримав СМС- повідомлення 15.10. Окрім того, позивачу була направлена судова повістка рекомендованим листом зі зворотнім повідомленням, яка отримана ОСОБА_1 24.11.2024 особисто, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке долучено до справи.

У судове засідання, призначене на 20.12.2024 позивач та його представник повідомлялись шляхом направлення СМС повідомлення на номери телефонів, які зазначені позивачем при звернені до суду. Довідки про доставку СМС свідчать, що ОСОБА_1 отримав СМС повідомлення 26.11.2024, а його представник ОСОБА_4 отримав СМС- повідомлення 26.11.2024. Окрім того, позивачу була направлена судова повістка рекомендованим листом зі зворотнім повідомленням, яка отримана дружиною ОСОБА_1 01.12.2024, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке долучено до справи.

За правилами ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Отже, у судове засідання, яке було призначено на 20.12.2024 ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про час, дату і місце судового засідання, про що свідчить рекомендоване повідомлення долучене до матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Як встановлено судом, позивач та його представник у судові засідання не з`являлись, хоча судом було вжито всіх необхідних заходів щодо їх належного повідомлення про розгляд справи, ініціатором якої вони є.

Заяв про розгляд справи у відсутність позивача та його представника стороною позивача не подано.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Проте, від позивача та його представника заяв про розгляд справи у їх відсутність не надходило.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

В судовому засіданні встановлено, що сторона позивача достеменно знали про розгляд справи, про що свідчать розписки, довідки про доставку смс- повіомлень.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 11 березня 2021 у справі №558/9/18, від 31.08.2021 у справі №570/5535/17.

Суд приходить до висновку, що позивач та його представник не цікавляться позовною заявою, не з`являються у судове засідання.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, позовна заява підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача та його представника, що не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

За правилами ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 142,223,257 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення місця проживання дитини - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Семіряд