Справа № 204/5753/20
Провадження № 2-зз/204/12/24
УХВАЛА

про скасування заходів забезпечення позову

03 квітня 2024 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська, в особі судді Приваліхіної А.І., розглянувши заяву представниці заявниці ОСОБА_1 адвокатки Аракелової Алли Разміковни, про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіна Михайла Самуіловича, приватного виконавця Бурхан-Крутоус Лілії Анатоліївни, треті особи державний нотаріус третьої Дніпровської державної нотаріальної контори Демуш Євгенія В`ячеславівна, Придніпровська товарна біржа, ОСОБА_4 та Акціонерне товариство «Сенс Банк» про визнання договору купівлі-продажу, електронних торгів та протоколу недійсними, цивільна справа № 204/5753/20.

Ухвалою суду від 18 лютого 2022 року у справі вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а також будь-яким фізичним та юридичним особам, які діють від імені та в інтересах ОСОБА_2 , або від власного імені та у власних інтересах, вчинення будь-яких дій, що призводять до зміни характеристик (перепланування, переобладнання, капітальний ремонт, реконструкція, нове будівництво, знищення, демонтаж) спірного об`єкту нерухомості 53/100 частки домоволодіння АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), до набрання судовим рішенням у даній справі законної сили (том -3, а. с. 103-104).

Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 20 червня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ДП «СЕТАМ», приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіна М.С., приватного виконавця Бурхан-Крутоус Л.А., треті особи державний нотаріус третьої Дніпровської державної нотаріальної контори Демуш Є.В. та Придніпровська товарна біржа, ОСОБА_4 та АТ «Сенс Банк» про визнання договору купівлі-продажу, електронних торгів та протоколу недійсними задоволено частково. Визнано недійсними проведені ДП «Сетам» 30 квітня 2020 року електронні торги за номером лота 416516 та протокол № 477808 проведення електронних торгів щодо 53/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 145,5 кв. м, з господарчими будівлями та спорудами. Визнано недійсним акт про проведені електронні торги, складений 21 травня 2020 року приватним виконавцем Дніпропетровської області Бурхан-Крутоус Л.А. Визнано недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія на номер: НОН 0988446/р № 435, виданого 03 червня 2020 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіним М.С. Скасовано рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно індексний номер 52508995 від 03 червня 2020 року. Усунуто ОСОБА_1 перешкоди у користуванні житлом шляхом вселення до квартири АДРЕСА_2 в межах 53/100 частин житлового будинку, загальною площею 145,5 кв. м , з господарчими будівлями та спорудами; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101. Витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 53/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 145,5 кв. м, з господарчими будівлями та спорудами; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101. В іншій частині позовних вимог відмовлено (том 158-163).

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 06 березня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 ,в інтересах якої діє адвокат Мороз К.Т., залишено без задоволення, а рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 20 червня 2023 року в цій справі залишено без змін (том 5, а. с. 7-14).

Таким чином, рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 20 червня 2023 року набрало законної сили 06 березня 2024 року.

20 березня 2024 року на адресу Красногвардійського районного суд м. Дніпропетровська надійшла заява представниці заявниці ОСОБА_1 адвокатки Аракелової А.Р., про скасування заходів забезпечення позову в цій справі, застосованих ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 лютого 2022 року (том 5, а. с. 18 та на звороті), яка передана судді працівниками апарату суду у перший робочий день після відпустки 29 березня 2024 року.

В обґрунтування клопотання зазначено, що заходи забезпечення позову продовжують діяти, оскільки існує заборона на відчуження майна, однак підстави, за якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів, вже відпали, бо розгляд справи по суті завершений, а рішення суду набрало законної сили.

Розглянувши заяву про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі, з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Приписами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року № ETS N 005 та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до вимог ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з вимогами ст. 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому ЄСПЛ у своєму рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Також ЄСПЛ у своєму рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. Крім того, при вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» від 17 липня 2008 року Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Разом із тим, у постанові Верховного суду України від 25 травня 2016 року зазначено, що забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Метою забезпечення позову, згідно із вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Приписами п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З огляду на викладене, враховуючи те, що потреба в забезпеченні позову, що зумовлювала його застосування, вже відпала, а рішення суду в даній справі набрало законної сили, керуючись принципом верховенства права та непорушності права власності, суд дійшов переконливого висновку про необхідність задоволення заяви представниці заявниці ОСОБА_1 адвокатки Аракелової А.Р. про скасування заходів забезпечення позову по справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 158, 258, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представниці заявниці ОСОБА_1 адвокатки Аракелової Алли Разміковни, про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Застосовані ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 18 лютого 2022 року, заходи забезпечення позову у цивільній справі № 204/5753/20 у вигляді заборони ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а також будь-яким фізичним та юридичним особам, які діють від імені та в інтересах ОСОБА_2 , або від власного імені та у власних інтересах, вчинення будь-яких дій, що призводять до зміни характеристик (перепланування, переобладнання, капітальний ремонт, реконструкція, нове будівництво, знищення, демонтаж) спірного об`єкту нерухомості 53/100 частки домоволодіння АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) - скасувати.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів зо дня її підписання суддею або протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками справи.

Ухвала суду набирає законної сили протягом п`ятнадцяти днів зо дня її підписання суддею або протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками справи, якщо не буде оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя А.І. Приваліхіна