КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

17 грудня 2024 року місто Київ

справа № 756/7503/22

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.

за участю секретаря судового засідання - Балкової А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б., -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 та за апеляційною скаргою відповідача Департаменту патрульної поліції на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, ПрАТ «Акціонерна страхова компанія «ОМЕГА» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, стягнення пені, інфляційних втрат та трьох відсотків річних.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції 17 грудня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заявив відвід колегії суддів у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М. від розгляду вказаної справи.

Заяву обґрунтовував тим, що на минулому засіданні він заявляв відвід даній колегії суддів через те, що суддями не виконуються норми ЦПК України і знову їм не направили ухвалу, а тому він був вимушений отримати її тільки вчора. Він з нею ознайомився тільки вчора і не з згоден з нею, оскільки він пише про одне, а судом зацитовано не все.

Вказував, що він з'ясував, що колегія нічого не робить, у нього не має довіри, що колегія розгляне справу.

Зазначав, що він написав відвід на 12 сторінках і в ньому зазначив, чому він не довіряє колегії, а саме: що у рішенні від 02 листопада колегія перекрутила законодавство, проте вказане рішення було скасовано Верховним Судом.

Посилався на те, що він знову заявляє відвід, тому що колегія не читаєте заяву про відвід і те, що він виклав, а тому просив звернути увагу, бо колегія знову відмовить.

Вказував, що в рішенні від 02 листопада 2017 року колегія суддів Ратнікова, Левенець, Борисова зробили висновки, які не відповідають вимогам закону. Він цитував висновки колегії, які були визнані Верховним Судом незаконними.

Зазначав, що він процитував на 2 сторінках неправильні висновки даної колегії і далі процитував висновки Верховного Суду. Вказував, що на арк.67-69 справи зацитовано, що колегія перекрутила статтю 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», колегія не читає статтю 33 абзац 2 вказаного Закону і її перекручує, що стосується і даної справи, оскільки страхова не виконала вимоги статті 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Також зазначав, що суддя Левенець Б.Б. його перебиває.

Посилався на те, що він особисто напише безліч скарг до ВРП, через дії які вчиняються в судовому засіданні.

Згідно з ч.2 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи те, що про відвід колегії суддів було заявлено в судовому засіданні 17 грудня 2024 року, питання про відвід колегії суддів вирішується судом, що розглядає справу.

Дослідивши заяву про відвід та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що заява про відвід не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, №33949/02, 49 - 52, від 09 листопада 2006 року).

Як зазначив Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, рішення від 24 травня 1989 року, заява №11/1987/134/188, §48).

Як зазначено в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення. Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є не об`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Заявляючи відвід, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 вказував на те, що він не погоджується з діями колегії суддів, а саме: не направленням йому ухвали від 05 листопада 2024 року; з неповним викладенням в ухвалі від 05 листопада 2024 року мотивів, які він зазначав в своїй заяві про відвід; висновками, викладеними даною колегією суддів в рішенні від 02 листопада 2017 року, а також з діями судді Левенця Б.Б.

Разом з тим, вказані доводи не можуть бути підставою для відводу, оскільки згідно зч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Колегія суддів звертає увагу на те, що права сторони позивача, які, на думку заявника, були порушені у рішенні від 02 листопада 2017 року були захищені Верховим Судом у постанові від 27 червня 2018 року у справі №755/82/17.

Доводи, якими представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 мотивує свою заяву про відвід, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності суддів Київського апеляційного суду у складі суддів: Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б., оскільки заявник фактично не погоджується з ухвалою колегії суддів від 05 листопада 2024 року та немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Оскільки судом не встановлені підстави, передбачені ст.36 ЦПК України для відводу колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: головуючого судді: Борисової О.В., суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., а тому заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід суддів необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід колегії суддів у складі суддів: Борисової О.В., Ратнікової В.М., Левенця Б.Б. відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 19 грудня 2024 року.

Головуючий:

Судді: