Провадження № 2-з/686/244/24
УХВАЛА

16 грудня 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Чевилюк З.А., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИЛА:

13 грудня 2024 року представник заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подачі позовної заяви, в якій просить вжити заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 72,4 кв.м., право власності на яку зареєстроване за ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви представник заявника вказав, що 14.10.2009 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було зареєстровано шлюб.

ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_5 , де в свідоцтві про його народження у графі батьки зазначено батько ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка була прийнята ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину за законом від 28.06.2024 року.

Під час прийняття спадщини ОСОБА_2 стало відомо, що житлова квартира за АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Оксанюк А.А. від 27.07.2012 року, де продавцем виступала ОСОБА_6 .

На момент укладення вказаного договору ОСОБА_5 виповнилося 22 роки і він навчався на денній формі навчання у Хмельницькому національному університеті за спеціальністю - інженер й будь-яких самостійних доходів і заощаджень не мав.

ОСОБА_2 домовлялася із своїм чоловіком ОСОБА_4 , що вказана квартира є спільною сумісною власністю подружжя і буде оформлятися на ОСОБА_4 , як власника.

Однак, після смерті ОСОБА_4 заявнику стало відомо, що ця квартира була оформлена на його сина ОСОБА_5 , який ІНФОРМАЦІЯ_3 подарував зазначену квартиру своїй дружині ОСОБА_3 .

Тобто, станом на сьогодні, ОСОБА_2 має право на власність щодо 3/4 частки на квартиру, а ОСОБА_3 на 1/4 частки, а тому, вказана квартира є об`єктом права спільної власності фізичних осіб.

Існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову (шляхом накладення арешту) може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист, поновлення порушених прав заявника (у разі задоволення позову), за захистом яких остання має намір звернутись до суду, адже не вжиття заходів забезпечення позову може призвести до того, що ОСОБА_3 , може здійснити відчуження квартири на користь будь-якої іншої особи або осіб.

В заяві про забезпечення позову має бути обґрунтовано необхідність забезпечення (ст.151 ЦПК). Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників процесу (ст.153 ЦПК). Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3.ст.150 ЦПК).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (Постанова Пленуму ВСУ від 22.12.2006 року №9 Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову).

Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Зважаючи на дату укладення шлюбу 14.10.2009 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , суб`єктів набуття спірної квартири-син ОСОБА_5 2012 року, характер спору, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено підставність накладення арешту на квартиру та не обґрунтовано ризиків відчуження квартири.

Керуючись ст.ст.149,150 -153, 154,353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 72,4 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 040, що належить на праві власності ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний термін з моменту проголошення.

Суддя: