УХВАЛА

19 червня 2024року

м. Київ

справа № 303/7161/23

провадження № 61-7927ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В.,

Коротуна В. М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати незаконним та скасувати наказу Голови правління

АТ «Державний експортно-імпортний банк України» Єрмакова С.О. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 29 червня 2023 року №4-д, в частині оголошення догани керуючому філією АТ «Укрексімбанк» у

м. Ужгороді Мухтаруліну Р. О.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 29 вересня 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ Голови правління акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» Єрмакова С. О. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 29 червня

2023 року №4-д, в частині оголошення догани керуючому філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді Мухтаруліну Р. О.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, АТ «Державний експортно-імпортний банк України» оскаржило його в апеляційному порядку.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року апеляційну скаргу АТ«Державний експортно-імпортний банк України» задоволено.

Рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 29 вересня 2023 року скасовано та постановлено у даній справі постанову про відмову ОСОБА_1 в задоволенні позову до АТ«Державний експортно-імпортний банк України» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Закарпатського апеляційного суду

від 18 квітня 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках -

на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень

та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, як суду права, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише

за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову

в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму

для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ, що виникають з трудових відносин;

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, що виникають з трудових відносин.

Предметом касаційного оскарження є судове рішення, ухвалене у справі про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Отже, справа № 303/7161/23, на судове рішення у якій подана касаційна скарга, є малозначною відповідно до вищенаведених приписів ЦПК України.

Касаційна скарга містить посилання заявника на підстави, передбачені підпунктами «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, а саме справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.

Посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права фактично підтверджує незгоду особи, яка подала касаційну скаргу, з оскаржуваними судовими рішеннями. І, відповідно, не свідчить, що справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й також не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того, чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд визнає за можливе, користуючись власними повноваженнями, визнати цю справу малозначною.

Зазначення у постанові Закарпатського апеляційного суду від 18 квітня

2024 року про можливість оскарження цієї постанови в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки справа є малозначною, а тому ухвалені у ній судові рішення касаційному оскарженню не підлягають.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки заявником подано касаційну скаргу на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 18 квітня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:М. Є. Червинська Є. В. Коротенко В. М. Коротун