Справа № 344/3338/24
Провадження № 2/344/1767/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої Кіндратишин Л.Р.

з участю секретаря судового засідання Литвин Х.В.,

представника позивача адвоката Тарновського Г.М.,

представників відповідача Шургот О.В., Кулайця М.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Івано-Франківського обласного бюро медико-соціальної експертизи про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовною заявою до відповідача, у якій просить : визнати незаконним та скасувати наказ Івано-Франківського обласного бюро медико-соціальної експертизи від 17.01.2024 за №2 «Про притягнення до адміністративної відповідальності членів Івано-Франківської міжрайонної МСЕК» в частині оголошення догани ОСОБА_2 .

Позов обґрунтовує тим, що відповідно до оскаржуваного наказу на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за несумлінне виконання трудових обов`язків, що виразилось у порушенні порядку та критеріїв визначення групи інвалідності пацієнтів через ухвалення необґрунтованого рішення комісією МСЕК.

Такий наказ був виданий на підставі : письмового звернення ОСОБА_3 , від 29.12.2023, письмового пояснення голови комісії ОСОБА_4 від 02.01.2024, усного звернення гр.. ОСОБА_3 від 10.01.2024. усного пояснення лікаря терапевта ОСОБА_1 від 10.01.2024, акта огляду Івано-Франківської міжрайонної МСЕК від 26.12.2023, акта огляду Івано-Франківської обласної МСЕК від 26.12.2023.

Згідно оскаржуваного наказу вбачається, що позивачу оголошено догану, оскільки була подана скарга ОСОБА_3 .. Як зазначила скаржниця, вона проходила процедуру експертизи протягом п`яти годин, відчула зверхність голови комісії відносно ставлення до себе та зневажливе відношення до її документів, не була згідна з результатом акту огляду медико-соціальної комісії ( 20.12.2023), рішення членами Івано-Франківської міжрайонної МСЕК приймалося на не підставі об`єктивних даних, а виходячи з особистісних міркувань та припущень, внаслідок неналежного виконання своїх посадових обов`язків, при прийнятті рішення було проігноровано вимоги постанов КМУ від 21.01.2015 за №10 та наказу МОЗ України від 05.09.2012 за №561.

Зокрема, у скарзі ОСОБА_3 , на яку має місце посилання у оскаржуваному наказі, жодним чином не йдеться про будь-які правомірні дії ОСОБА_1 , чи будь-яке зневажливе ставлення до неї як до пацієнта, жодних претензій до професійної діяльності ОСОБА_1 .

Разом з тим, в наказі зазначено, що такий винесений на підставі усних пояснень ОСОБА_1 . Однак, жодних наказів, розпоряджень чи письмових звернень щодо необхідності надання нею письмових пояснень, з приводу скарги ОСОБА_3 , їй не було доведено до відома. А відтак, жодних письмових пояснень у неї не відбиралось.

Незаконність наказу полягає у тому, що у ньому не наведено будь-яке несумлінне відношення ОСОБА_1 до трудових обов`язків та порушення трудової дисципліни та не зазначено конкретні норми закону в чому ухвалене рішення комісії було необґрунтованим і яка в цьому була вина ОСОБА_1

20.12.2023 відбулося засідання Івано-Франківської міжрайонної МСЕК. На огляді комісії була ОСОБА_3 для проходження процедури експертизи на підставі діагнозу С-3 згідно МКХ-10 після оперативного вручання з повним видаленням щитовидної залози із серединною деменцією шиї. Під час огляду пацієнтки встановлено, що відсутні дані про останній листок тимчасової непрацездатності пацієнтки, про що було повідомлено секретаря лікарсько-консультативної комісії структурного підрозділу Міська поліклініка №4 КНП «Центр первинної медичної і консультативної діагностичної допомоги Івано-Франківської міської ради».

У документах пацієнтки була наявна виписка з ДУ «Інститут ендокринології та обміну речовин ім.. В. П. Комісаренка НАМН України» за період з 04.09.2023 по 07.09.2023, оперативне втручання з видалення щитовидної залози відбулося 05.09.2023. Виписка із медичної карти стаціонарного хворого за період з 14.11.2023 по 28.11.2023, видана КНП «Обласна клінічна лікарня Івано-Франківської обласної ради». Ряд листків тимчасової непрацездатності пацієнтки, виданих структурним підрозділом Міська Поліклініка №4 «Центр первинної медичної і консультативно-діагностичної допомоги Івано-Франківської міської ради».

Основний діагноз пацієнтки згідно МКХ-10 С-73. Повноцінного лікування радіоактивним йодом у пацієнтки не відбулось. Після опитування хворої головою комісії було з`ясовано, що у неї відкритий листок непрацездатності. У зв`язку з тим, що стан пацієнтки не дозволяє їй виконувати її виробничі ( професійні) обов`язки, Івано-Франківською міжрайонною МСЕК було прийнято рішення про продовження строку листка тимчасової непрацездатності, про що зазначено в акті огляду Івано-Франківської міжрайонної МСЕК №92. Даний акт, підписано всіма членами МСЕК без зауважень. Таке рішення комісії було колегіальним. Однак, оголошено догану лише лікарю-терапевту ОСОБА_1 та голові Івано-Франківської міжрайонної МСЕК Білоусу Л.І..

Зокрема, пунктом 4 Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності, затвердженого поставною КМ України від 03.12.2009 №1317 «Питання медико-соціальної експертизи» комісія приймає документи осіб, що звертаються для встановлення інвалідності, за наявності у них стійкого чи необоротного характеру захворювання, а також у разі безперервної тимчасової непрацездатності не пізніше ніж через чотири місяці з дня її настання у зв`язку з одним і тим самим захворюванням протягом п`яти місяців з перервою за останні 12 місяців, а у разі захворювання на туберкульоз протягом 10 місяців з дня настання непрацездатності.

Комісія прийняла рішення про продовження листка тимчасової непрацездатності відповідно до вимог Інструкції про встановлення груп інвалідності, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 05.09.2011 за №561, та Положення про порядок умови та критерії встановлення інвалідності, Положення про медико-соціальну експертизу. Акт огляду Івано-Франківської МСЕК №92, було видано скаржниці ( зазначено в самій скарзі ОСОБА_3 ), а відтак порушень не було.

Вважає, що спірний наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не містить чіткого формулювання суті і обставин проступків допущених нею, достатніх даних про конкретні винні її дії щодо порушення посадових обов`язків, які б могли бути підставою для притягненні її до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 23.02.2024 справу передано судді Кіндратишин Л.Р.

28.02.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі.

19.03.2024 відповідачем подано відзив, відповідно до якого просив відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування відзиву, зокрема зазначено, що до дисциплінарної відповідальності було притягнуто членів комісії, якими здійснено неналежне виконання своїх посадових обов`язків, а саме : голову комісії ОСОБА_5 та члена комісії ОСОБА_6 . Предметом доказування у даній справі, є неналежне виконання посадових обов`язків саме позивачем, а не іншими членами комісії. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-терапевта ОСОБА_1 у вигляді догани було те, що у ОСОБА_3 була наявна терапевтична патологія, відтак саме висновок про заключення даного члена комісії був вирішальним при прийнятті комісійного рішення.

Щодо членів комісії П. Кави та ОСОБА_7 , то ними не було допущено неналежного виконання своїх посадових обов`язків, оскільки один із членів, а саме П. Кава є лікарем-неврологом, який у акті огляду вказав, що неврологічної патології у ОСОБА_3 не виявлено, а тому визначення групи інвалідності даної громадянки було поза його спеціальністю. Іншій член комісії є лікарем реабілітологом. До компетенції цих лікарів входить визначення ступеня життєдіяльності, які направлені для проходження експертного освідчення з питань реабілітації та неврологічних захворювань.

Представник відповідача, вважає безпідставним твердження позивача про те, що у оскаржуваному наказі не зазначено, які саме трудові обов`язки порушено та в чому полягало невиконання або неналежне виконання працівником трудових обов`язків. Процитовано текст наказу.

Вважає, що Постановою КМУ від 21.01.2015 за №10 затверджено Перелік анатомічних дефектів, інших необоротних порушень функцій органів і систем організму, станів і захворювань, за яких відповідно група інвалідності встановлюється без зазначення терміну повторного огляду. Розділ ІІІ, абзац 41 містить пряму норму щодо рішення, яке б мало бути прийнято за результатами огляду ОСОБА_3 : ІІІ група інвалідності встановлюється при первинному (тотальна тиреоїдекомія) або вторинному (внаслідок патології гіпофізу) гіпотериоз у тяжкій формі у стадії субкомпесації або компенсації за неефективності адекватного лікування. Аналогічна норма міститься у п.3.4.39 розділу ІІІ Інструкції про встановлення груп інвалідності, затвердженого наказом МОЗ України від 05.09.2011 №561, де визначено, що група інвалідності ІІІ встановлюється при захворюванні тотальна тиреоідектомія з субкомпенсованим або некомпенсованим гепотериозом при адекватному лікуванні.

Громадянці ОСОБА_3 встановлено саме діагноз, який дає підстави для визначення ІІІ-ї групи інвалідності безстроково, що підтверджується направленням на медико-соціальну експертну комісію від 30.11.2023 та випискою із медичної карти стаціонарного хворого №31036/2023.

Таким чином, головою Івано-Франківської міжрайонної МСЕК Білоусу та лікарю терапевту ОСОБА_1 оголошено догану через неналежне виконання своїх посадових обов`язків, яке полягало у недотримані приписів вищенаведених постанови КМУ та наказу МОЗ, що чітко визначено у оскаржуваному наказі.

Той факт, що внаслідок скарги ОСОБА_3 було відмінено рішення Івано-Франківської міжрайонної МСЕК ( яким ОСОБА_3 було лише продовжено листок непрацездатності, а не встановлено ІІІ групу інвалідності), то твердження позивача про те, що комісія прийняла рішення про продовження листка тимчасової непрацездатності відповідно до вимог Інструкції та Положення про медико-соціальну експертизу та порушень не було, не відповідає приписам закону.

Щодо твердження позивача про те, що роботодавець взяв до уваги усні пояснення, чим порушив порядок застосування дисциплінарного стягнення, вважають, що таке не є самостійною підставою для його скасування, зокрема з огляду на правову позицію ВС, адже сам факт неналежного виконання трудових обов`язків підтверджено вищенаведеними фактичними обставинами та нормами чинного законодавства.

01.04.2024 позивачем подано відповідь на відзив. Зокрема, зазначено щодо тверджень представника відповідача, що у ОСОБА_3 не було виявлено неврологічних відхилень, то таке не відповідає дійсним обставинам справи. Так, як в акті огляду Івано-Франківської міжрайонної МСЕК №92 від 20.12.2023, лікарем - неврологом ОСОБА_8 надано висновок, що у ОСОБА_3 , виявлено дисметаболічну гіпотироїдну полінейропатію верхніх та нижніх кінцівок ІІ ст. Тобто, в ОСОБА_3 була виявлена неврологічна патологія. Крім цього, в акті огляду обласної МСЕК №81 від 10.1.2024 лікарем неврологом ОСОБА_9 фактично було підтверджено попередній діагноз. Таке, спростовує твердження відповідача, щодо не виявлення у ОСОБА_3 неврологічної патології.

Відповідно до абз.41 «Група інвалідності ІІІ» Переліку анатомічних дефектів, інших необоротних порушень і систем організму, станів захворювань, за яких група інвалідності встановлюється без зазначення строку повторного огляду, затвердженого постановою КМ України №10 від 21.01.2015 група інвалідності ІІІ призначається при первинній (тотальна тиреоїдектомія) або вторинній (внаслідок патології гіпофізу) гіпотериоз у тяжкій формі в стадії субкомпенсації або декомпенсації за наявності адекватного лікування. Вважає, що при вищезазначеному діагнозі група інвалідності ІІІ призначається довічно у випадку неефективності адекватного лікування (замісної гормонотерапії). Проте, гр. ОСОБА_10 після оперативного втручання не отримала повного курсу лікування, зокрема, радіоактивним йодом (радіотерапією), яке було рекомендоване Інститутом ендокринології та обміну речовин ім. В.П. Комісаренка, згідно виписки з медичної карти стаціонарного хворого. У матеріалах медичної справи направленої до Івано-Франківської міжрайонної МСЕК не містилась інформація щодо неефективності лікування замісною гормонотерапією, а навпаки Інститутом рекомендовано продовжити лікування згідно протоколу із проведенням повторного огляду.

Крім того, Івано-Франківською міжрайонною МСЕК гр. ОСОБА_10 не було відмовлено у призначені групи інвалідності, а також не було призначено групу інвалідності строком з подальшим повторним оглядом. Рішення про продовження листка тимчасової непрацездатності, Івано-Франківська міжрайонна МСЕК прийняла відповідно до вимог Інструкції та положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності, враховуючи, діагноз пацієнтки та перебування її в період активного лікування.

Твердження відповідача, що висновок і заключення ОСОБА_1 був вирішальним при прийнятті комісійного рішення не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки рішення приймається більшістю голосів членів комісії. У разі рівного розподілу голосів, вирішальним є голос голови комісії.

Вважає, що відповідачем жодним чином не доведено, що захворювання по діагнозу С-73 і згідно МКХ10 після оперативного вручання з повним видаленням щитовидної залози із серединною дименцією шиї є терапевтичною патологією. Адже, із скарги і медико-соціального амнезу і основного діагнозу вбачається, що патологія є хірургічною згідно медичної справи та акту огляду хворої.

14.06.2024 представником відповідача подано додаткові пояснення. Де окрім вже раніше зазначеного, вказано, що лікування радіоактивним йодом для ОСОБА_3 було лише рекомендовано Інститутом ендокринології та обміну речовин ім. Комісаренка і його обов`язкове проходження не передбачено протоколам лікування. Відповідно до Наказу МОЗ України №1422 від 29.12.2016, який набув чинності 28.04.2017, дозволяє у своїй роботі використовувати чинні міжнародні клінічні протоколи.

Відповідно до клінічного протоколу медичної допомоги «Рак щитоподібної залози», затвердженого генеральним директором КНП «ПКОЦ ІФ ОР» від 16.06.2020, радіойодабляція «радіотерапія» не рекомендована для пацієнтів з класичним папілярним раком ЩЗ з категорію Т1b/Т2 (1-4 см) сNo або сNо або сN1а з невеликими ураженнями ЛВ ( менше 3-5 метастатичних ЛВ з 2-5 мм фокусом раку у ЛВ), особливо післяопераційний рівень ТГ менше 1 нг/мл при відсутності інтерферуючих антитіл до атитиреоглобуліну.

Разом з тим, виходячи із діагнозу ОСОБА_3 , та вказаного витягу з протоколу медичної допомоги «Рак щитоподібної залози», їй не рекомендована радіотерапія.

У будь-якому випадку, навіть якщо б ОСОБА_3 була рекомендована радіотерапія, то з її діагнозом члени комісії все одно б мали обов`язок щодо призначення їй ІІІ групи інвалідності.

17.06.2024 від позивача надійшли письмові пояснення. Де зокрема, окрім раніше зазначеного у поданих заявах по суті, вказано, що ІІІ група інвалідності при зазначеному діагнозі призначається довічно у випадку неефективності адекватного лікування. Як зазначила сама ОСОБА_10 , після оперативного втручання вона не отримала повного курсу лікування, зокрема радіоактивним йодом, що було їй рекомендовано. 06.11.2023 вона проходила УЗД в Інституті ім. В.П. Комісаренка Однак, крім зазначеного результату УЗД, жодної консультативної довідки від лікаря за 06.11.2023 із вказаного Інституту, яка б підтвердила чи спростувала вищевказані рекомендації щодо йодотерапії, сторона відповідача так і не надала.

Разом з тим, просить взяти до уваги, що посадові інструкції лікаря -терапевта ОСОБА_1 , так і лікаря невропаталога ОСОБА_8 є практично однаковими, однак роботодавець вважає, що саме ОСОБА_1 неналежно виконує свою посадову інструкцію і обирає для догану саме лікарю пенсійного віку.

Зазначає, що свідок ОСОБА_3 вказала, що під час проходження комісії, вона повідомила голову комісії, що в неї відкритий лікарняний лист, однак самого листка в матеріалах справи не було. Вказаний лист надійшов 26.12.2023, тому комісія прийняла рішення про продовження листка тимчасової непрацездатності.

У вступному слові позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали з мотивів, що викладені письмово. Позов просили задоволити.

Представники відповідача позову не визнали. Просили у такому відмовити з мотивів, що викладені письмово.

Заслухавши вступне слово сторін, розглянувши матеріали цивільної справи, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, пояснення свідків, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до записів трудової книжки № НОМЕР_1 , за датою заповнення 05.08.1980, на ім`я ОСОБА_11 , за записом від 10.01.2023 така переведена з посади лікаря методиста обласного бюро медико-соціальної експертизи на посаду лікаря-терепевта міжрайонної профпатологічної МСЕК ( а.с. 9-10).

Згідно з наказом №2 від 17.01.2024, головного лікаря Михайла Кулайця Івано-Франківського обласного бюро медико-соціальної експертизи, за несумлінне відношення до виконання трудових обов`язків, що виразилось у порушені порядку та критеріїв визначення інвалідності через ухвалення необґрунтованого рішення комісією МСЕК голові Івано-Франківської міжрайонної МСЕК Білоусу Л.І. та лікарю терапевту ОСОБА_1 оголошено догану кожному. Підстава : письмове звернення ОСОБА_3 від 29.12.2023, письмове пояснення голови комісії ОСОБА_4 від 02.01.2024, усне звернення ОСОБА_3 від 10.01.2024, усне пояснення лікаря-терапевта ОСОБА_1 від 10.01.2024, Акт огляду Івано-Франківської міжрайонної МСЕК від 26.12.2023, Акт огляду Івано-Франківської обласної МСЕК від 10.01.2024.

Відповідно до такого наказу, мало місце звернення ОСОБА_3 , яка проходила процедуру експертизи по причині ракової хвороби щитовидної залози, оперованої в інституті ендокринології та обміну речовин ім. В. Комісаренка з повним видаленням щитовидної залози. Процедуру проходила протягом 5-ти годин. Відповідно до вимог постанови КМ України від 21.01.2015 за №10 та наказу МОЗ України від 05.09.2012 №561 пацієнтка має всі підстави для визначення групи інвалідності, однак всупереч цьому їй безпідставно продовжено листок непрацездатності.

10.01.2024 головним лікарем ОБ МСЕ проведено зустріч з заявницею в присутності лікаря-терапевта Івано-Франківської міжрайонної МСЕК Крицун Л.І., а також ОСОБА_3 в порядку оскарження рішення оглянута обласною МСЕК. По результатах повторного огляду попереднє рішення про продовження листка непрацездатності відмінено, пацієнтці встановлено ІІІ групу інвалідності безтерміново.

Зі слів лікаря-терапевта ОСОБА_1 підставою для продовження листка непрацездатності є «щоб побула вдома». Таким чином по результатах обстеження ОСОБА_3 головою та членами Івано- Франківської міжрайонної МСЕК приймалось не на підставі об`єктивних даних і відомостей зазначених у медичній документації, а виходячи з особистісних міркувань і припущень.

Прийняття такого рішення стало можливим внаслідок неналежного виконання своїх посадових обов`язків головою комісії МСЕК ОСОБА_4 та лікарем-терапевтом ОСОБА_1 , ігнорування ними документів КМ України, МОЗ України, викладених вище, що стало підставою для обґрунтованого звернення пацієнтки із скаргою, необхідності проведення повторної процедури експертизи на обласній МСЕК та зміни неправильно ухваленого рішення. Таким чином, як зазначено у оскаржуваному наказі, вказані особи допустили несумлінне виконання своїх обов`язків, яке проявилося у недотримані визначеного порядку та критеріїв огляду пацієнтки ОСОБА_3 для визначення групи інвалідності. Своїми діями, відповідальні працівники МСЕК порушили права особи на встановлення групи інвалідності за наявними показаннями стану здоров`я, що містить склад дисциплінарного проступку. Відтак, враховуючи характер вчиненого проступку, обставини його скоєння, попередню роботу винних працівників та інші істотні обставини, оголошено догану кожному ( а.с.11,94).

Оскаржуваний наказ ОСОБА_1 отримано 18.01.2024 ( а.с. 95).

Відповідно до акту огляду Івано-Франківської міжрайонної медико-соціальною експертною комісією №92, за датою надходження 12.12.2023, та датою початку експертизи та датою огляду хворого 20.12.2023, за п. 30.1. щодо висновку та умов праці - продовжено перебування на листку тимчасової непрацездатності ( а.с.31). Таке рішення прийнято за підписами голови МСЕК Л. Білоус, членів : Л. Кицун, П. Кава, М. Олінічук. За п.34 обґрунтування експертного рішення : 1. Постанова КМУ №1317 від 03.12.2020, 2. Наказ МОЗ України №561 від 05.02.2011, 3. Наказ МОЗ України №420 від 05.06.2012 ( а.с.27- 31).

Так, 30.11.2023 комісією ЛКК структурного підрозділу «Міська поліклініка №4» КНП «ЦПМКДД» складено направлення на медико соціально експертну комісію (МСЕК) відносно хворої ОСОБА_3 , зокрема з поміж іншого, з діагнозом а) основне захворювання папілярна карцинома щитовидної залози рТ1 N0 М0. Стан після хірургічного лікування (тотальної тереоїдектомії 05.09.2023),кл.гр.ІІІ. Післяопераціний гіпотероз, важка форма, ст. медикаментозної субкомпенсації. Дисметаболічна гіпотироїдна кардіопатія. СН І ФК ІІ. Дисліпідемія. П. 18. Підстава направлення на МСЕК : наявність ознак інвалідності ( а.с. 46).

29.12.2023 ОСОБА_3 звернулася до керівника ІФ Обласне бюро медико соціальної експертизи із скаргою, у якій просила «відреагувати на таку скаргу та надати розгорнуту письмову відповідь щодо неї на підставі такого висновку МСЕК та щодо правомірності дій голови міжрайонної МСЕК п. Білоуса Л.І.». Отже твердження позивача, що ОСОБА_3 скаржилась лише на дії голови комісії ОСОБА_4 не знайшли своє підтвердження, така висловлює окрім того - незгоду з висновком міжрайонної МСЕК, безпідставним продовженням лікарняного листка ще на 120 днів ( а.с. 48.).

Згідно з актом №81 огляду медико-соціальною експертною комісією Івано-Франківського обласного бюро медико-соціальної експертизи Івано-Франківської обласної МСЕК від 10.01.2024 щодо ОСОБА_3 , встановлена ІІІ група інвалідності. Акт підписаний всіма членами комісії без зауважень ( а.с. 53-54).

Так, згідно зі статтею 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Як встановлено вказане дисциплінарне стягнення застосовано уповноваженим органом (посадова інструкція лікаря-терапевта ОСОБА_1 п.1.1., Статут Івано-Франківського обласного бюро медико-соціальної експертизи від 2014 року) з дотриманням строку накладення.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

Як встановлено, письмові пояснення ОСОБА_1 не надавались, а як стверджує сторона позивача, такі у неї не вимагались. Разом з тим, з оскаржуваного наказу вбачається, то 10.01.2024 при зустрічі головного лікаря ОБ МСЕ, заявниці ОСОБА_3 , було заслухано лікаря терапевта ОСОБА_1 . Разом з тим, вказана підстава для визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, як і не відібрання письмових пояснень, не може бути самостійною та безумовною.

Так, що стосується показів свідків, допитаних у судовому засіданні, то такі фактично підтримали свої позиції викладені письмово у складених ними документах, зокрема свідок ОСОБА_3 у скарзі; свідок ОСОБА_4 ( голова Івано-Франківської міжрайонної МСЕК) у акті огляду. Зокрема, свідок ОСОБА_4 вказав, що рішення щодо продовження листка тимчасової непрацездатності приймалось колегіально. Рішення лікаря терапевта щодо вказаної пацієнтки не є профільним та вирішальним. Пацієнтка ОСОБА_3 скаржилась виключно на нього. Свідок ОСОБА_12 (лікар реабілітолог) дав пояснення, що виходячи з кабінету, будучи в черзі ОСОБА_3 скаржилась на тривалість прийому. Однак, зауважує, що в першу чергу приймають осіб, які потребують невідкладного огляду, військових. Його обов`язки не співвідносять із діагнозом ОСОБА_3 ..

Слід зазначити, що за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі ( розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме: у КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності не має значення, чи призвів вчинений ним дисциплінарний проступок до настання реальних негативних наслідків - для накладення дисциплінарного стягнення цілком достатньо фіксації самого факту винного вчиненого працівником порушення трудової дисципліни, а наявність чи відсутність шкідливих наслідків може бути врахована тільки при визначенні тяжкості проступку та виборі виду дисциплінарного стягнення.

Так, відповідно до Положення про медико соціальну експертизу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. № 1317, за п. 10 Залежно від ступеня, виду захворювання та групи інвалідності утворюються такі комісії: 1) загального профілю; 2) спеціалізованого профілю. До складу комісії входить не менше трьох лікарів за спеціальностями, перелік яких затверджується МОЗ з урахуванням профілю комісії, а також спеціаліст з реабілітації, лікар-психолог або психолог. Комісія проводить засідання у повному складі і колегіально приймає рішення. Відомості щодо результатів експертного огляду і прийнятих рішень вносяться до акта огляду та протоколу засідання комісії, що підписуються головою комісії та її членами і засвідчуються печаткою ( п. 19 Положення) Комісія під час встановлення інвалідності керується Інструкцією про встановлення груп інвалідності, затвердженою МОЗ за погодженням з Мінсоцполітики та Радою Федерації незалежних профспілок України. У разі коли голова або окремі члени комісії не згодні з прийнятим рішенням, їх думка зазначається в акті огляду комісії, який подається у триденний строк Кримській республіканській, обласній або центральній міській комісії, що приймає відповідне рішення із урахуванням результатів додаткового медичного обстеження та консультативного висновку головного спеціаліста відповідного профілю. Член комісії, не згодний з прийнятим рішенням, викладає свою думку в письмовому вигляді, яка додається до акта огляду. На вимогу такого члена комісії акт огляду надсилається МОЗ ( п.п.20-22).

Відповідно до Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 року № 1317, за п. 6 - комісія за участю представників Пенсійного фонду України приймає рішення щодо продовження строку тимчасової непрацездатності: особам, що звертаються для встановлення інвалідності, у разі безперервної тимчасової непрацездатності не пізніше ніж через чотири місяці з дня її настання чи у зв`язку з одним і тим же захворюванням протягом п`яти місяців з перервою за останніх 12 місяців; хворого на туберкульоз - після 10 місяців безперервного лікування або 12 місяців лікування з перервами протягом останніх двох років. Відповідно до п. 7 такого Положення, комісія проводить огляд тимчасово непрацездатної особи, що звернулася для проведення медико-соціальної експертизи, протягом п`яти робочих днів з дня надходження направлення лікарсько-консультативної комісії та приймає рішення про наявність чи відсутність інвалідності.

Разом з тим, в судовому засіданні, позивач підтримала позицію, що висвітлена в акті огляду №92 про продовження лікарняного з підстав необхідності лікування, зокрема з посиланням Постанову КМУ від 21.01.2015 №10, якою затверджено Перелік анатомічних дефектів, інших необоротних порушень функцій органів і систем організму, станів та захворювань. Зазначаючи, що третя група інвалідності призначається при первинній (тотальна тиреоїдектомія) або вторинна (внаслідок патології гіпофізу) гіпотериоз у тяжкій формі в стадії субкомпенсації або декомпенсації за неефективності адекватного лікування. Тобто, на твердження позивача, у будь-якому випадку має бути «неефективність адекватного лікування». Однак, до кінця пацієнтка лікування не пройшла.

У той же час сторона відповідача у судовому засіданні даючи пояснення та наполягає, що позивачем як лікарем терапевтом враховуючи специфіку професії щодо діагнозу пацієнта, не було взято до уваги пряму норму положення Постанови КМУ від 21.01.2015 №10, якою затверджено Перелік анатомічних дефектів, інших необоротних порушень функцій органів і систем організму, станів та захворювань, за яких відповідна група інвалідності встановлюється без зазначення терміну повторного огляду, зокрема для діагнозу ОСОБА_3 «Неефективність адекватного лікування» не стосується тотальної тиреоїдектомії, тобто тоді коли в людини відсутній орган ( щитовидна залоза). Так, усними поясненнями зазначено, що такий діагноз ОСОБА_3 вимагає подальшого довічного медикаментозного лікування для заміщення його функції та компенсації нестачі тиреоїдних гормонів; відтак продовження листка непрацездатності за такого діагнозу було повністю безпідставним.

Згідно з Постановою КМУ від 21.01.2015 №10, якою затверджено Перелік анатомічних дефектів, інших необоротних порушень функцій органів і систем організму, станів та захворювань, третя група інвалідності призначається при первинній (тотальна тиреоїдектомії) або вторинному (внаслідок патології гіпофізу) гіпотиреоз у тяжкій формі в стадії субкомпенсації або декомпенсації за неефективності адекватного лікування.

Слід зазначити, що за граматичним способом тлумачення розташування у вказаних положеннях розділового сполучника «або» є місцем синтаксичного розриву тексту, і тому, належить розглядати як окремі види обставин, і тому, наведені підстави є взаємовиключними. Сполучник «або» розділяє. Схожа правова позиція щодо сполучника «або» - викладена у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2024 року у справі № 140/12873/23. Відтак, вбачається, що до наведених вище положень Постанови, неефективність адекватного лікування стосується декомпенсації, що не відповідає позиції сторони позивача.

Також, згідно посадової інструкції лікаря терапевта Івано-Франківської міжрайонної МСЕК, що затверджена головним лікарем ОБ МСЕ М.І. Кулаєць 08.02.2016, Івано-Франківська міжрайонна медико соціальна експертна комісія є структурним підрозділом обласного бюро медико соціальної експертизи ( п.1.1.). Лікар терапевт Івано-Франківської міжрайонної МСЕК призначається та звільняється з роботи наказом головного лікаря ОБМСЕ, згідно чинного законодавства України ( п.1.2.). Лікар - терапевт вказаної структури у своїй діяльності керується Положенням про медико-соціальну експертизу, порядком організації і проведення медико-соціальної експертизи втрати працездатності, інструкцією про встановлення МСЕК ступеня втрати працездатності у відсотках, відомчими інструкціями та наказами, в тому числі по обласному бюро медико-соціальної експертизи ( а.с. 1.3).

Основними завданнями лікаря-терапевта Івано-Франківської міжрайонної МСЕК є участь у проведенні медико-соціальної експертизи, організація та проведення роботи по попередженню та зниженню інвалідності, участь у плануванні та реабілітації хворих та інвалідів, вивчення якості медико-соціальної експертизи та підвищення культури медико-експертного обслуговування населення, визначення додаткових потреб осіб у зв`язку з інвалідністю ( п.2.1).

Лікар-терапевт Івано-Франківської міжрайонної МСЕК, зокрема, повинен мати спеціальні знання з медико експертної роботи ( п.2.2.1). Знати Основи Законодавства України з питань медико-соціальної експертизи та соціальних питань ( п.2.2.2). Проводити медико-соціальну експертизу, тобто визначати ступінь обмеження життєдіяльності людини, у тому числі стан працездатності групу, причину і час настання інвалідності, а також ступінь втрати професійної працездатності ( у відсотках), які одержали каліцтво чи інше ушкодження здоров`я пов`язане з виконанням своїх трудових обов`язків ( п.2.2.4). Узагальнювати дані та проводити аналіз ефективності продовження лікарняного листка більше 4-5 місяців ( для хворих на туберкульоз більше 10 місяців) за своїм профілем та доводити їх до відома інших членів комісії та лікарів лікувально-профілактичних закладів ( п.2.2.11)

Відповідно до п.3.5. Інструкції лікар-терапевт, зокрема має право отримувати інформацію необхідну для виконання своїх посадових обов`язків. У випадку незгоди з рішенням МСЕК обґрунтовувати свою особисту думку з цього питання ( п.3.6).

Лікар терапевт несе відповідальність за правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї діяльності в межах визначених чинним адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Відтак, з такої інструкції лікаря-терапевта ОСОБА_1 вбачаються функціональні обов`язки щодо встановлення групи інвалідності, проведення аналізу ефективності продовження лікарняного листка. Як і з вищенаведеного Положення про медико соціальну експертизу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. № 1317, за яким до складу комісії входить не менше трьох лікарів за спеціальностями, перелік яких затверджується МОЗ з урахуванням профілю комісії. Відповідно лікар - терапевт як член вказаної комісії, що оглядала ОСОБА_3 з наведеним вище діагнозом, є профільним лікарем.

Що стосується посилання сторони позивача на те, що акт огляду №92 Івано-Франківської міжрайонної МСЕК щодо продовження листка тимчасової непрацездатності підписаний всіма членами без зауважень, а посадова інструкція лікаря невроптолога ОСОБА_8 є практично ідентичною лікаря терапевта, не спростовує підстав для винесення оскаржуваного наказу та фактів, які в такому зафіксовані.

Разом з тим, за п. 33 Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників системи охорони здоров`я від Міністерства охорони здоров`я України, лікар невропатолог (невролог), зокрема керується чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління і закладів охорони здоров`я, організацію неврологічної допомоги населенню. Застосовує сучасні методи профілактики, діагностики, лікування, реабілітації та диспансеризації неврологічних хворих, надає їм швидку та невідкладну допомогу. Визначає програму реабілітаційних заходів. Здійснює нагляд за побічними реакціями/діями лікарських засобів.

Згідно з п.73 Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників системи охорони здоров`я від Міністерства охорони здоров`я України, лікар-терапевт керується чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію терапевтичної допомоги. Застосовує сучасні методи профілактики, діагностики, лікування, реабілітації та диспансеризації хворих терапевтичного профілю. Здійснює нагляд за побічними реакціями/діями лікарських засобів. Проводить консультації за направленнями лікарів інших спеціальностей. Бере участь у проведенні протиепідемічних заходів при появі осередку інфекції. Дотримується принципів медичної деонтології. Планує роботу і проводить аналіз її результатів. Керує роботою середнього медичного персоналу. Веде лікарську документацію. Бере активну участь у поширенні медичних знань серед населення. Постійно удосконалює свій професійний рівень. Повинен знати, чинне законодавство про охорону здоров`я та нормативні документи, що регламентують діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я; основи права в медицині; професійну діяльність, права та обов`язки лікаря-терапевта; організацію терапевтичної допомоги; показники роботи лікувально-профілактичних установ, швидкої та невідкладної медичної допомоги дорослому населенню; організацію роботи лікарсько-консультативної та медико-соціальної експертної комісій; основи нормальної та патологічної анатомії, фізіології, кровотворення та гемостазу, водно-електролітного обміну, імунології та фармакології; клініку, сучасні методи профілактики, діагностики, лікування та реабілітації внутрішніх захворювань; суб`єктивні, об`єктивні та спеціальні методи обстеження, аналіз їх результатів; сучасну класифікацію хвороб внутрішніх органів.

Відтак, з такої інструкції лікаря-терапевта ОСОБА_1 , характеристики вбачаються функціональні обов`язки щодо встановлення групи інвалідності, аналізи ефективності продовження лікарняного листка; застосування сучасні методи профілактики, діагностики, лікування, реабілітації та диспансеризації хворих терапевтичного профілю.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Підсумовуючи наведене, судом встановлено, що оскаржуваний наказ містить посилання на те у чому полягає несумлінне виконання обов`язків лікарем-терапевтом ОСОБА_1 , а саме як таке, яке проявилось у порушені порядку та критеріїв визначення групи інвалідності через ухвалення необґрунтованого рішення комісією МСЕК; невідповідності такого рішення вимогам Постанови КМУ від 21.01.2015 за №10. Відтак, формулювання вчиненого ОСОБА_11 порушення в спірному наказі, на думку суду, викладено чітко та достатньо для розуміння суті винних дії позивача щодо допущеного порушення трудових обов`язків.

Отже, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, не знайшли своє підтвердження при судовому розгляді, відтак суд вважає вимоги позивача необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) рішення від 10 лютого 2010 року).

Усі інші пояснення сторін, їх докази і арґументи не є достатніми, належними та не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення.

Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України понесені судові витрати залишаються за сторонами

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-83, 141, 247, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У позові ОСОБА_1 до Івано-Франківського обласного бюро медико-соціальної експертизи про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до адміністративної відповідальності - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Івано-Франківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП : НОМЕР_2 , адреса : АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Івано-Франківське обласне бюро медико-соціальної експертизи, ; адреса : вул. Переяславська,27, м. Івано-Франківськ.

Повне рішення складено 24.06.2024.

Суддя Івано-Франківського міського суду Кіндратишин Л.Р.