Головуючий у суді першої інстанції: Заставенко М.О.
У Х В А Л А

21 червня 2024 року місто Київ

справа № 753/4136/24

провадження № 22-ц/824/12565/2024

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_5 на рішення Дарницького районного суду м.Києва від 2 квітня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6, Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 2 квітня 2024 року заяву ОСОБА_1 задоволено.

Встановлено факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник ІНФОРМАЦІЯ_5 - ОСОБА_4. 24 травня 2024 року через підсистему "Електронний суд" подала апеляційну скаргу, в порядку ст.355 ЦПК України.

В тексті апеляційної скарги представник ІНФОРМАЦІЯ_5 - ОСОБА_4. заявляє клопотання, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м.Києва від 2 квітня 2024 року, посилаючись на те, що повний текст рішення суду ІНФОРМАЦІЯ_6 отримало через підсистему " Електронний суд" лише 25 квітня 2024 року, що підтверджується карткою руху документу.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були врученні у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч.2 ст. 354 ЦПК України).

2 квітня 2024 року Дарницький районний суд м.Києва ухвалив рішення у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6, Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту родинних відносин. Судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Повне рішення складене 18 квітня 2024 року.

24 квітня 2024 року копію оскаржуваного рішення надіслано Дарницьким районним судом м.Києва через підсистему "Електронний суд" до електронних кабінетів учасників справи, зокрема, і ІНФОРМАЦІЯ_5, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с.92).

Копія рішення отримана ІНФОРМАЦІЯ_6 25 квітня 2024 року о 00:23, що підтверджується карткою руху документу в підсистемі "Електронний суд", яка долучена до матеріалів апеляційної скарги.

Текст рішення надісланий Дарницьким районним судом м.Києва для оприлюднення до Єдиного Державного реєстру судових рішень 24 квітня 2024 року, зареєстрований 25 квітня 2024 року, а надання загального доступу забезпечено 26 квітня 2024 року.

Апеляційну скаргу представник ІНФОРМАЦІЯ_5 - ОСОБА_4. подала 24 травня 2024 року через підсистему "Електронний суд".

Відповідно до ст.2, ст. 17 ЦПК України, ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Враховуючи наведене суд вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м.Києва від 2 квітня 2024 року пропущений ІНФОРМАЦІЯ_6 з поважних причин, а тому такий підлягає поновленню.

Крім цього, в апеляційній скарзі представник ІНФОРМАЦІЯ_6 посилаючись на ст. 136 ЦПК України просить відстрочити сплату судового збору.

В обґрунтування клопотання зазначає, що у зв`язку з тим, що ІНФОРМАЦІЯ_6 є бюджетною установою, то оплата судового збору здійснюється структурним підрозділом - Департаментом фінансів ІНФОРМАЦІЯ_5, через органи державного казначейства України, що приведе до пропущення строків подання апеляційної скарги (подання заявок до Департаменту фінансів ІНФОРМАЦІЯ_5, реєстрація, надання виконавцям, підготовка документів, відправка в казначейство, оплата та отримання відмітки на платіжному дорученні про оплату тощо).

На момент подання апеляційної скарги дати суду платіжне доручення з відміткою органу Державної казначейської служби України в якості доказу сплати судового збору у представника ІНФОРМАЦІЯ_5 немає можливості, а тому просить відстрочити сплату судового збору.

Проте, Київський апеляційний суд не приймає зазначені доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення, розстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені представником ІНФОРМАЦІЯ_5 обставини не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Заявник не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення або звільнення від сплати судового збору, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про майновий стан ІНФОРМАЦІЯ_5 не надав.

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору в сумі 726,72 грн. до суду апеляційної інстанції не надано, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, слід відмовити.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що зазначені обставини не є підставою для відстрочення ІНФОРМАЦІЯ_6 сплати судового збору, а тому клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Апеляційна скарга, не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу не сплачено судовий збір.

Статтею 2 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви у справах окремого провадження (встановлення факту, що має юридичне значення) фізичною особою сплачується судовий зір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 1 січня 2024 року становило 605,60 грн.

Станом на 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 3028 грн.

Згідно п.6 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

За подання до суду заяви про встановлення факту родинних відносин, ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 605,60 грн. /а.с. 11/.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Апеляційну скаргу представник ІНФОРМАЦІЯ_6 - ОСОБА_4. подала в електронній формі через підсистему "Електронний суд", у зв`язку з чим ставка судового збору обчислюється із застосуванням коефіцієнта 0,8.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір в розмірі 726,72 грн. (( 605,60 грн. х 150% =908,40 грн.) х 0,8).

Враховуючи викладене, апелянт повинен сплатити судовий збір в розмірі 726,72 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за апеляційною скаргою на рішення/ухвалу від ______, унікальний № справи, ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Платіжний документ необхідно продати до суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліку, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 136, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити, поновити ІНФОРМАЦІЯ_6 строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м.Києва від 2 квітня 2024 року.

Відмовити ІНФОРМАЦІЯ_6 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_5 на рішення Дарницького районного суду м.Києва від 2 квітня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6, Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліку, викладеного у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити апелянту, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна