Cправа № 563/589/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.05.2024 року Корецький районний суд

Рівненської області

в особі: головуючого судді Сірака Д.Ю.

секретар судового засідання Литвинчук Л.Л.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Корець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про продовження строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_4 , який був зареєстрований і по день смерті постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_4 склав заповіт, відповідно до якого заповів належне йому майно позивачам у відповідних частках визначених у заповіті.

Вказують, що не звернулися із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори в шестимісячний строк, оскільки не знали про існування заповіту. А тому, просять суд продовжити їм строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Від представника позивачів, адвоката Турович О.М. до суду надійшла заява, в якій вона просить суд, справу розглянути без її участі та участі позивачів, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явилась, до суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає повністю.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийняті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази суд вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_2 , батьками якого вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (відповідач по справі), що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 11 лютого 1978 року.

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_1 , батьками якої вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (відповідач по справі), що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 11 лютого 1978 року.

Факт зміни прізвища позивача з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 » підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу №9 від 16 березня 2024 року.

Судом встановлено, що за життя ОСОБА_4 заповів належне йому майно своїм дітям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у частках визначених в заповіті. Заповіт посвідчено 17 березня 2020 року приватним нотаріусом Дицяк Т.М.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 76511612 від 06 квітня 2024 року, заповіт № 267, посвідчений 17.03.2020 року - чинний.

В інформаційній довідці зі Спадкового реєстру № 76511610 від 06 квітня 2024 2024 року, вказано, що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 не заведена.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , що було видане 23 серпня 2023 року Корецьким відділом ДРАЦС у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 281.

Відповідно до довідки ЦНАПу Корецької міської ради від 26 квітня 2024 року № 09-20/124 ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований та проживав разом з дружиною ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 24 Постанови Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Положення частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)).

Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Позивачі довели наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини за заповітом. Судом встановлено, що позивачі пропустили строк для прийняття спадщини у зв`язку з наявністю поважних та об`єктивних причин, а саме те, що на час смерті ОСОБА_4 не знали про існування заповіту, складеного на їх користь, дізналися лише після закінчення строку для прийняття спадщини.

Необізнаність спадкоємців про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачам необхідно визначити тримісячний строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті їх батька ОСОБА_4 .

Тому, позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст.10, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позовну заяву задоволити повністю.

Визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 три місяці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН: НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ;

відповідач: ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя: