12.06.2024 Справа № 756/1420/22
Справа № 756/1420/22
Провадження № 2-п/756/79/24
У Х В А Л А

12 червня 2024 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Колядінцевій П.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом КП «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 31.07.2023 року позов задоволено.

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить скасувати та переглянути заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 31.07.2023 року по справі № 756/1420/22.

Обґрунтовуючи подану заяву ОСОБА_1 , зокрема, посилається на пропуск позивачем строків позовної давності.

У судове засідання ОСОБА_1 не прибув, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник КП «Київтеплоенерго» у судове засідання прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, а тому його неявка не є перешкодою для розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. ст. 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Крім того, згідно п. 12 Розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Станом на дату подання позивачем позовної заяви строк дії карантину був продовжений.

Таким чином, оскільки з 02.04.2020 року набув чинності Закон України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, у т.ч. ст.ст. 257, 258 ЦК України продовжуються на строк дії такого карантину, строк позовної давності позивачем не пропущено.

Враховуючи, що про час та місце розгляду судом справи відповідач повідомлялася належним чином, у заяві не посилається на докази, які би мали істотне значення для правильного вирішення справи, а його доводи по суті зводяться до незгоди із заочним рішенням, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для перегляду заочного рішення.

Керуючись ст.ст. 260, 261 та 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, окремому оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя