Справа № 296/4058/24
У Х В А Л А

Іменем України

02 травня 2024 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шалота К. В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину та заборгованості по аліментам,

У С Т А Н О В И В :

1. 30.04.2024 представник ОСОБА_1 (позивач) адвокат Коряк А.В. надіслав через електронний кабінет в ЄСІТС до Корольовського районного суду міста Житомира позовну заяву до ОСОБА_2 (відповідач), в якій просив стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ? частини всіх видів його доходу, але не менше одного прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 29.04.2024 і до досягнення дитиною повноліття; стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за аліментами за період з 01.03.2022 по 29.04.2024 в розмірі 74250 гривень на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 .

2. Відповідно до частини 2 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

3. Згідно із частиною 7 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

4. У частині третій статті 3 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

5. Згідно з частиною 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

6. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 Цивільного процесуального кодексу України).

7. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (частина четверта статті 62 Цивільного процесуального кодексу України).

8. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

9. Згідно з частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

10. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»).

11. Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

12. У пункті 9 Положення передбачено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

13. Згідно з пунктом 11 Положення ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

14. Перелік реквізитів, які має містити ордер на надання правничої (правової) допомоги (пункт 12 Положення).

15. Згідно зі змістом пункту 12.10 Положення ордер має містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).

16. На підтвердження своїх повноважень представляти інтереси ОСОБА_1 адвокат Коряк А. В. до позовної заяви додав ордер від 27.03.2024, серія ВІ №1194844. Проте він не містить всіх обов`язкових реквізитів, передбачених пунктом 12 Положення. Зокрема, ордер не містить підпису адвоката Коряка А. В.

17. Отже, з урахуванням змісту пункту 11 Положення ордер, доданий адвокатом Коряком А. до позовної заяви, не є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта, зокрема на звернення до Корольовського районного суду міста Житомира з позовною заявою.

18. Аналогічний правовий висновок викладено в ухвалі Верховного Суду від 25 квітня 2024 року у справі № 638/2054/22 (провадження № 61-5349ск24).

19. Скріплення касаційної скарги електронним цифровим підписом, зокрема скріплення електронним цифровим підписом скан-копії ордеру про надання правничої (правової) допомоги, а також подання касаційної скарги із застосуванням системи «Електронний суд» із доданням до останньої не підписаної скан-копії ордеру не підтверджує дотримання форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, зокрема на підписання касаційної скарги, як того вимагають норми Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09 березня 2023 року у справі № 466/893/22, в ухвалі від 20 липня 2023 року у справі № 183/3972/22.

20. Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

21. Оскільки доданий до позовної заяви, підписаної ОСОБА_4 , як представником ОСОБА_1 , ордер не є належним підтвердженням повноважень адвоката Коряка А.В. представляти інтереси ОСОБА_1 , позовна заява не може бути прийнята судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття провадження, відповідно вона підлягає поверненню заявникові.

22. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 177, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 , подану адвокатом Корняком Артуром Васильовичем до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину та заборгованості по аліментам повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Костянтин ШАЛОТА