Справа № 573/119/24
Номер провадження 2/573/103/24
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

03 квітня 2024 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області в складі:

головуючої судді СВИРГУНЕНКО Ю.М.

з участю секретаря ФЕДОРЧЕНКО Г.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопілля цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення коштів, стягнення моральної шкоди та позбавлення батьківських прав,

у с т а н о в и в :

19 січня 2024 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про повернення коштів, стягнення моральної шкоди та позбавлення батьківських прав. Свої вимоги мотивує тим, що в грудні 2020 року придбала у відповідача 3 літри самогону за ціною 34 грн за літр, на загальну 100 грн. За алкоголь розрахувалася грошовою купюрою номіналом 1 000 грн. Здачу дала ОСОБА_4 в борг на лікування дітей. Останній зобов`язався повернути гроші протягом місяця, але так і не повернув. Посилаючись на викладені вище обставини ОСОБА_3 просить стягнути з ОСОБА_4 на її користь 900 грн здачі, 250 000 грн моральної шкоди, а також позбавити останнього батьківських прав.

Ухвалою Білопільського районного суду Сумської області від 22 січня 2024 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам статті 175 ЦПК України (а. с. 8).

Ухвалою від 12 лютого 2024 року відкрито провадження в справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 05 березня 2024 року. У п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву (а. с. 17).

Ухвалою від 05 березня 2024 року частково задоволено клопотання ОСОБА_3 про допит свідків та відкладено розгляд справи на 19 березня 2024 року. За клопотанням позивача розгляд справи призначено в режимі відеоконференції між Білопільським та Липоводолинським районними судами Сумської області (а. с. ).

Протокольною ухвалою від 19 березня 2024 року розгляд справи відкладено на 03 квітня 2024 року у зв`язку з неявкою позивача. За клопотанням останньої судове засідання призначено в режимі відеоконференції між Білопільським та Липоводолинським районними судами Сумської області (а. с. 30).

Позивач ОСОБА_3 у судові засідання двічі поспіль не з`явилася без повідомлення причин, заяв про розгляд справи в її відсутність чи відкладення розгляду на іншу дату не подала (а. с. 27, 36).

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання також не з`явився без повідомлення причин, відзив на позов не подав. Про час, день та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом вручення судової повістки за адресою фактичного місця проживання: АДРЕСА_1 (а. с. 51).

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення заяви без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Пунктом 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями 201, 202, 205, 207 ЦПК України (2004 року), перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 (провадження №61-36375св18).

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Так, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Дана справа призначалася до розгляду на 05, 19 березня та 03 квітня 2024 року.

Перше судове засідання було відкладено за клопотанням ОСОБА_3 . Також останній надано можливість приймати участь у подальших судових засіданнях у режимі відеоконференції з Липоводолинського районного суду Сумської області.

У судові засідання позивач викликалася шляхом направлення судових повісток на вказану в уточненій позовній заяві адресу: АДРЕСА_2 , що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень (а. с. 13, 27, 36).

Отже, позивач була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи, однак у судові засідання жодного разу не з`явилася ані до Білопільського районного суду Сумської області, ані до Липоводолинського районного суду Сумської області, причин своєї неявки е повідомила, заяви про розгляд справі без її участі не подала. При цьому суд наголошує, що саме позивач має бути у першу чергу зацікавлена у розгляді її позовних вимог у розумний строк.

Оскільки позивач, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явився в судові засідання (19 березня та 03 квітня 2024 року), не скористалася правом подати заяву про розгляд справи за її відсутності, суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 257-258, 260-261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення коштів, стягнення моральної шкоди та позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу буде подано протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ЦПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: