Справа № 570/6564/23
Номер провадження 2/570/342/2024
У Х В А Л А

21 червня 2024 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю секретаря судового засідання Захарук Г.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне (підготовче судове засідання) заяву про самовідвід у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" до ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах малолітньої ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

встановив:

До провадження судді Красовського О. були передані матеріали вищевказаної цивільної справи.

Суддею Красовським О. 21.06.2024 року була подана заява про самовідвід. Зазначається, що 03.05.2012 року суддею Красовським О.О. було ухвалене рішення у справі № 2-1383/11 за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "УКРГАЗБАНК" в особі відділення "Рівненське обласне управління" до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за кредитним договором шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Суд ухвалив: в рахунок погашення заборгованості в сумі 91 531,69 дол. США та 20 362,92 грн. за кредитним договором №43/08/К-МБ-04 від 04 серпня 2008 року звернути стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки.

На даний час АТ «УКРГАЗБАНК» просить суд ухвалити рішення про звернення стягнення на це ж майно.

Зважаючи на наведене, наявні інші обставини, що виключають участь судді у розгляді справи № 570/6564/23. Справа розглядом не була розпочата, тому строки для подачі заяви про самовідвід не пропущені.

Суд вважає, що в даній справі доцільно задовольнити заяву про самовідвід головуючого у справі.

За положеннями ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Так, 03.05.2012 року суддею Красовським О.О. було ухвалене рішення у справі № 2-1383/11 за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "УКРГАЗБАНК" в особі відділення "Рівненське обласне управління" до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за кредитним договором шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Суд ухвалив: в рахунок погашення заборгованості в сумі 91 531,69 дол. США та 20 362,92 грн. за кредитним договором №43/08/К-МБ-04 від 04 серпня 2008 року звернути стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки:

1) житловий будинок з надвірними будівлями, загальною площею 81,0 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 28.01.1999 року Чечельницьким РВ УМВС України у Вінницькій області, ідент. № НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серія НОМЕР_3 виданого Виконавчим комітетом Кустинської сільської ради 07.10.2005 року та зареєстровано в КП Рівненське обласне бюро технічної інвентаризаціїза реєстраційним номером №12333977;

2) земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,229 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 28.01.1999 року Чечельницьким РВ УМВС України у Вінницькій області, ідент. № НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 19.09.2005 року серії ЯА №043226, що виданий на підставі рішення Кустинської сільської ради №183 від 19.05.2005 року. Кадастровий номер: 56 246 865 00 05 023 0004.

Стягнути з ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 28.01.1999 року Чечельницьким РВ УМВС України у Вінницькій області, ідент. № НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь Публічного акціонерного товариства акціонерний банк Укргазбанк(код за , МФО 320478) штраф за невиконання умов договору іпотеки в розмірі 5% від заставної вартості предмету іпотеки 31 035,00 грн. Стягнути з ОСОБА_5 на користь Публічного акціонерного товариства акціонерний банк Укргазбанк (код за , МФО 320478) судові витрати в сумі 1820,00 грн.

На даний час АТ «УКРГАЗБАНК» просить суд ухвалити рішення про звернення стягнення на це ж майно.

До матеріалів справи була долучена копія рішення суду від 03.05.2012 року (а.с. 20-26).

Підготовче судове засідання ще не розпочиналося через неявку всіх учасників процесу, також надходили заяви про відкладення розгляду справи.

Тобто при розгляді справи судді слід буде досліджувати та приймати чи не приймати до уваги доводи позивача з урахуванням того, що суддею вже було ухвалене рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до положень п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України до обставин, що виключають участь судді у розгляді справи належить наявність інших обставин, що викликають сумнів у його неупередженості.

Зважаючи на складність і різноманітність життєвих явищ законодавець не став встановлювати вичерпний перелік для відводу судді, надавши можливість у кожному окремому випадку вирішувати питання про його об`єктивність і неупередженість.

За практикою ЄСПЛ, суддя повинен переконати учасника справи або розумного спостерігача в своєї об`єктивності. Правосуддя має не тільки бути здійснено; воно має виглядати, як здійснюване. Тобто, сумнів виникає, якщо на перший погляд суд може бути побачений як несправедливий.

У свої рішеннях ЄСПЛ зазначає, що будь-який суддя, у відношенні якого існує легітимний привід боятися відсутності безсторонності, має вийти зі справи.

Обставини prima facie вбачаються інтуїтивно, вони не передбачають раціонального аналізу. Вони можуть бути, при раціональному аналізу, визнані помилковими. Ця раціональна відсутність підстав боятися не заважає насправді боятися.

Сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що у розумної людини, на її перший погляд, вони викликають побоювання упередженості суду.

Сумніви можуть бути будь-якими. Це відповідає на питання, чи потрібний для відводу судді сумнів поза розумним сумнівом чи 50/50. За практикою ЄСПЛ, достатньо мінімального будь-якого сумніву. На персональному рівні суддя не має можливості переконати учасника у власної неупередженості. Тому навіть мінімальні сумніви у учасника процесу є підставою для його відсторонення.

Національне законодавство встановлює таку підставу відводу, як наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості. В даному випадку приймається до уваги право учасників процесу на справедливий суд, що закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п. 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів, при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Вищезазначене кореспондується із пунктом 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, відповідно до яких суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VIII єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики (пункт 4). Єдність судової практики є фундаментальною засадою здійснення судочинства і визначається тим, що має гарантувати стабільність правопорядку, об`єктивність і прогнозованість правосуддя. Застосування ж судами різних підходів до тлумачення законодавства, навпаки, призводить до невизначеності закону, його суперечливого та довільного застосування. Також єдність судової практики є складовою вимогою принципу правової визначеності.

У відповідності до частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VII та частини четвертої статті 263 ЦПК України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду і зокрема Великої Палати Верховного Суду враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права, і у суддів відсутні права для не застосування таких висновків.

ВП ВС в ухвалі від 15.09.2022 р. у справі № 201/10234/20 нагадала, що головною метою відводу є гарантія безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

У даному випадку виникла ситуація, яка зі сторони поміркованого учасника процесу чи слухача, у разі незадоволення заяви про самовідвід, свідчила б про те, що головуючий дійсно порушує справа сторін та є заінтересованим в ухваленні певного рішення через його небезсторонність.

За наведеного суд вважає, що наявні інші підстави, які унеможливлюють розгляд головуючим даної цивільної справи.

Тому, з метою уникнення звинувачень у необ`єктивності, упередженості та заінтересованості в результаті розгляду справи, запобіганню будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді суд вважає за доцільне задоволити заяву про самовідвід.

Керуючись ст. 40 ЦПК України, -

ухвалив:

В цивільній справі 570/6564/23 - задовольнити заяву про самовідвід.

Справу передати до канцелярії суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Красовський О.О.