справа № 363/4515/21
головуючий у суді І інстанції Чіркова Г.Є.
провадження № 22-ц/824/5151/2024
головуючий суддя Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

24 червня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Войцеховського Михайла Юрійовича на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення штрафу за договором підряду та за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором підряду, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 у жовтні 2021 року звернувся до суду з позовом до фізичної особи-підприємця (далі - ФОП) ОСОБА_2 , в якому просив стягнути з відповідача на свою користь: суму штрафу у розмірі 182 196 грн за прострочення строку виконання робіт згідно з договором підряду від 28 грудня 2018 року №ВК/5;суму сплаченого судового збору у розмірі 1 821,96 грн; суму сплачених судових витрат у розмірі 14 000 грн.

На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилався на те, що 28 грудня 2018 року між ним та відповідачем було укладено договір підряду №ВК/5, згідно з умовами якого відповідач зобов`язувався на підставі проектної документації за завданням позивача в строки визначені договором виконати з власних матеріалів на свій ризик, власними і залученими силами, будівельні роботи з улаштування каналізації та водопроводу на об`єкті позивача у відповідності до проектної документації на АДРЕСА_1 .

Однак, станом на день подання позову відповідач не виконав роботи в повному обсязі, чим порушив строки виконання робіт за договором.

Згідно з пунктом 8.4 договору за прострочення строку виконання робіт на 10 днів відповідач сплачує на користь позивача штраф у розмірі 10% від договірної ціни. Якщо виконання робіт не буде завершено до 30 травня 2019 року, відповідач має сплатити на користь позивача штраф у розмірі 20% від договірної ціни.

Оскільки відповідачем допущено порушення строку виконання робіт, які у строк до 30 травня 2019 року та у пізніші строки, які встановлювалися сторонами письмово додатково на 10 днів та загалом роботи за договором не виконано, вважав, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню штраф у розмірі 10% від договірної ціни за прострочення строку виконання робіт та штраф у розмірі 20% від договірної ціни за невиконання всього комплексу робіт у встановлені строки, що у загальній сумі становить 182 196 грн.

У січні 2022 року ФОП ОСОБА_2 подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , в якій просив стягнути з відповідача на свою користь: суму заборгованості за договором підряду від 28 грудня 2018 року №ВК/5 у розмірі 23 368,50 грн; суму штрафних санкцій за невиконання зобов`язань за цим же договором у розмірі 7 010,55 грн; суму сплаченого судового збору у розмірі 992,40 грн; витрати на оплату правничої допомоги адвоката у розмірі 22 000 грн.

На обґрунтування зустрічних позовних вимог, ФОП ОСОБА_2 посилався на те, що 28 грудня 2018 року між ним та відповідачем було укладено договір підряду №ВК/5, згідно з яким підрядник взяв на себе зобов`язання провести будівельні роботи з улаштування каналізації та водопроводу на об`єкті замовника, у відповідності до проекту «Нове будівництво будівлі зі штучним середовищем для бегемотів та крокодилів, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (за межами населеного пункту), розробленого ТОВ «АКВА-ДО», яким чітко визначені об`єми роботи підрядника.

26 грудня 2019 року між ним та відповідачем підписано додаткову угоду до зазначеного договору, в якій змінено порядок і строк здійснення замовником часткової оплати 50% вартості робіт, встановивши, що оплата у розмірі 38 947,50 грн буде здійснена в день підписання додаткової угоди.

Разом з тим, станом на настання дати завершення робіт, а саме 15 травня 2019 року підрядником виконано всі роботи з улаштування каналізації та водопроводу на об`єкті замовника, однак прийняття робіт з боку замовника проводилося лише у липні місяці за усною згодою сторін, оскільки між сторонами укладені й інші договори, обсяги робіт по яким збільшено, а перевірку доцільніше проводити по всім договорам одночасно.

Зазначив, що на даний час об`єкт функціонує в повному обсязі.

Крім того, всі зауваження, які зазначені в актах виявлених недоліків від 07 липня 2019 року та від 20 липня 2029 року до договору підряду №ВК5 від 28 грудня 2018 року, що складені та підписані сторонами після проведення перевірки, стосувалися лише оновленого проекту, який не був підписаний, але наданий проектантом замовника за його вимогою.

Він неодноразово звертався до ОСОБА_1 з вимогою щодо підписання фінального акта приймання-передач робіт та остаточної оплати його роботи, однак останній категорично відмовлявся.

ОСОБА_1 не оплатив підряднику фактичну суму вартості робіт, без врахування штрафних санкцій, яка становить 23 368,50 грн.

Крім того, відповідно до пункту 8.5 договору за прострочення строку оплати на 10 банківських днів, окрім виключень передбачених договором, замовник сплачує підряднику штраф у розмірі 10% від суми, яка вчасно не сплачена. У випадку прострочення строку оплати остаточного розрахунку на 10 банківських днів, замовник сплачує штраф у розмірі 20% від суми прострочення.

У зв`язку з невиконанням замовником своїх зобов`язань по оплаті вартості робіт сума штрафних санкцій, які мають бути сплачені замовником становить 7 010,55 грн.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року у задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні первісного позову, суд першої інстанції виходив з того, що всі встановлені у справі обставини в їх сукупності та взаємозв`язку свідчать про виконання підрядником договірних робіт у повному обсязі, а також про те, що роботи тривали, а недоліки усувалися у встановлені строки; сам тільки факт не складання фінального акта приймання-передачі виконаних робіт та відсутність письмового повідомлення підрядника про готовність до передання виконаних робіт, підставою для задоволення позову та покладання на відповідача штрафних санкцій бути не може.

Відмовляючи у задоволенні зустрічного позову, місцевий суд виходив з недоведеності заявлених зустрічних позовних вимог належними, допустимими і достатніми доказами.

Також суд першої інстанції зазначив про те, що підрядник передбачені умовами договору підряду документи про завершення робіт не складав, замовнику не направляв, здійснення оплати не вимагав, тому сам тільки факт того, що будівництво фактично завершено та об`єкт наразі функціонує підставою для покладання на замовника цивільної відповідальності по стягненню коштів за вказаних умов бути не може.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Войцеховський М.Ю. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року у частині відмови у задоволенні первісних позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про їх задоволення. Стягнути з відповідача на користь позивача 45 751,90 грн судових витрат.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що відповідач прострочив виконання робіт і будь-яких обставин, які б звільняли його від відповідальності за таке прострочення не існувало.

Укладаючи договір сторони прямо передбачили можливість коригування в процесі виконання його умов, обсягів, вартості та строків виконання робіт, однак виключно у спосіб, передбачений договором.

Матеріали справи не місять жодних доказів, що в межах проміжку часу, встановленого для виконання комплексу робіт (з 15 березня 2019 року до 15 травня 2019 року), підрядником на адресу замовника направлялось письмове повідомлення про завершення виконання комплексу робіт, як це передбачено пунктом 7.1 Розділу 7 договору, чи підписаний зі сторони підрядника поточний акт приймання-передачі робіт або фінальний акт приймання-передачі робіт чи будь-які інші докази, які б свідчили про готовність підрядника станом на 15 травня 2019 року передати замовнику комплекс робіт за договором.

Висновки суду про те, що недоліки стосувались уже улаштованого обладнання, а тому підтверджують виконання робіт, є передчасними; відсутність претензій та зауважень позивача з приводу порушення відповідачем строків підрядних робіт до 15 травня 2019 року в актах виявлених недоліків жодним чином не спростовують факту існування прострочення виконання робіт, а навпаки підтверджують наявність такого прострочення.

Судом першої інстанції не застосовано положення статей 610-612, 617, 882-883 ЦК України, згідно з якими за відсутності підписаного акта про передання робіт підрядником і прийняття їх замовником такі роботи не можуть вважатися виконаними, а за прострочення передачі таких робіт підрядник зобов`язаний сплатити замовнику неустойку, передбачену договором, якщо не доведе, що таке прострочення трапилось внаслідок випадку, непереборної сили чи вини замовника.

Наявні всі обставини, визначені ЦК України та договором, які обумовлювали можливість застосування до відповідача штрафу у розмірі 10 % та 20 % від договірної ціни у загальному розмірі 182 196 грн.

Не погоджуючись із апеляційною скаргою представник ФОП ОСОБА_2 - адвокат Купрієнко В.С. подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити у її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Також просить стягнути з ОСОБА_1 на користь ФОП ОСОБА_2 витрати на оплату правничої (правової) допомоги адвоката у розмірі 19 000 грн, посилаючись на те, що на час настання дати завершення робіт за договором, а саме 15 травня 2019 року підрядником були виконані всі роботи з улаштування каналізації та водопроводу на об`єкті замовника.

07 липня 2019 року та 20 липня 2019 року між сторонами буди підписані акти виявлених недоліків, які стосувалися виключного встановленого інженерного обладнання та виявлення його невідповідності проектній документації. Будь-яких претензій та зауважень щодо порушення строків робіт та/або улаштування інженерного обладнання не в повному обсязі вказані акти не містять.

Позивач за первісним позовом не надав доказів про існування недоліків робіт, крім тих, що зазначені в актах. Будь-яких претензій щодо строків виконання робіт та інших зауважень щодо невиконання робіт у повному обсязі при підписанні документів не заявник не висловлював. Доказів розірвання договору замовником внаслідок істотного невиконання договірних зобов`язань підрядником суду не надано.

За змістом частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року оскаржується в апеляційному порядку лише в частині відмови у задоволенні первісних позовних вимог, тому і переглядається апеляційним судом тільки в цій частині.

Судом установлено, що 28 грудня 2018 року між сторонами укладено договір підряду №ВК/5, згідно з пунктом 1.1 розділу 1 якого підрядник зобов`язується на підставі проектної документації, за завданням замовника в строки визначені договором виконати з власних матеріалів на свій ризик, власними і залученими силами, будівельні роботи (Додаток №1) з улаштування каналізації та водопроводу на об`єкті замовника у відповідності до проектної документації в АДРЕСА_1 , а замовник зобов`язується прийняти та оплатити такі роботи на умовах, визначених цим договором.

Відповідно до пункту 1.3 розділу 1 договору підряду сторони протягом дії цього договору можуть коригувати комплекс робіт та/або деталізувати види (групи/підгруп) робіт, що входять до комплексу робіт. Таке коригування комплексу робіт та/або його деталізація оформлюється шляхом укладення сторонами додаткових угод до цього договору.

Загальна договірна ціна цього договору включає ціну робіт та вартість матеріалів підрядника. Ціна робіт за цим договором становить 77 895 грн (підпункт 2.1.1 пункту 2.1 договору підряду).

Підпунктом 2.4.2 пункту 2.4 розділу 2 договору підряду визначено, що оплата вартості робіт підрядника у розмірі 77 895 грн здійснюється замовником наступним чином:попередня оплата першого етапу робіт у розмірі 20%, що становить 15 579 грн, сплачується замовником протягом 5 (п`яти) банківських днів після настання дати початку виконання робіт, вказаної в пункті 3.1 договору;часткова оплата у розмірі 50% вартості робіт, що становить 38 947,50 грн сплачується замовником, протягом 5 банківських днів після підписання сторонам поточного акту приймання-передачі;решта вартості у розмірі 30% вартості робіт, що становить 23 368,50 грн не пізніше 5 банківських днів після підписання сторонами фінального акту приймання-передачі.

Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 договору підряду підрядник зобов`язується почати виконання комплексу робіт за цим договором 15 березня 2019 року.

Згідно з пунктом 3.2 розділу 3 договору підряду підрядник зобов`язується виконати комплекс робіт за цим договором до 15 травня 2019 року.

Пунктом 3.7 розділу 3 договору підряду визначено, що рішення про перегляд строків виконання робіт з обґрунтуванням причин оформлюється додатковою угодою до цього договору, підписаною сторонами або їх уповноваженими представниками.

Замовник приймає комплекс робіт згідно з фінальним актом приймання-передачі виконаних робіт(підпункт 4.2.6 пункту 4.2. розділу 4 договору підряду).

Згідно з пунктом 7.1 розділу 7 договору підряду після завершення виконання комплексу робіт, підрядник письмово повідомляє про це замовника. Роботи за цим договором, за умови відсутності зауважень замовника, приймаються останнім за якісними та кількісними показниками (обсяги робіт), про що сторони складають та підписують поточний акт приймання-передачі робіт не пізніше 3 робочих днів з моменту отримання замовником повідомлення підрядника про завершення всього комплексу робіт за цим договором. Сторони укладають фінальний акт приймання-передачі робіт після проведення випробування.

Відповідно до пункту 7.2 розділу 7 договору підряду сторони домовились, що замовник може провести перевірку якості робіт, в тому числі з залученням третіх осіб, з затримкою, на час проведення такої перевірки, оплати вартості виконаних робіт.

У пункті 7.3 розділу 7договору підряду сторони домовились про застосування наступної процедури усунення недоліків, виявлених замовником під час огляду виконаних підрядником робіт:виявлені недоліки фіксуються сторонами в акті виявлених недоліків, в якому зазначаються строки на їх усунення. Якщо підрядник ухиляється від підписання акта виявлених недоліків, цей акт може бути складений замовником із залученням незалежних експертів. Сторони погодили, що незалежними експертами в таких випадках можуть бути представники будь-якої компанії, що здійснює діяльність у сфері будівництва. Примірник складеного за участю незалежних експертів акту виявлених недоліків є належним підтвердження факту наявності недоліків, їх переліку, обсягів та інших характеристик і надсилається замовником підряднику на його адресу, вказану в цьому договорі.

Згідно з пунктом 7.6 розділу 7 договору підряду підрядник зобов`язується усувати недоліки відповідно до умов цього розділу, що виникли в результаті діяльності субпідрядників, що залучені ним на виконання зобов`язань за цим договором.

Після улаштування усіх інженерних систем на об`єкті сторони проводять їх випробовування. Випробовування має бути проведено не пізніше 30 травня 2019 року. Випробування може бути проведено пізніше у випадку затримки (прострочення) виконання підрядником робіт за цим договором, затримки улаштування на об`єкті інших інженерних систем, або в інших випадках існування об`єктивних перешкод для проведення випробування (пункт 7.7 розділу 7 договору підряду).

Відповідно до пункту 7.8. розділу 7 договору підряду усунення недоліків, виявлених під час випробування, здійснюється в порядку, передбаченому пунктом 7.3 договору.

Згідно з пунктом 7.9 розділу 7 договору підряду у випадку успішного випробування, або усунення підрядником виявлених в процесі випробування недоліків, сторони укладають акт випробування.

Пунктом 7.10 розділу 7 договору підряду передбачено, що протягом 3 робочих днів з моменту підписання акта випробування сторони підписують фінальний акт приймання-передачі.

Також сторони домовились, що за прострочення строку виконання робіт на 10 днів підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 10% від договірної ціни. Якщо виконання другого етапу робіт не буде завершено до 30 травня 2029 року, підрядник сплачує на користь замовника штраф у розмірі 20% від договірної ціни (пункт 8.4 розділу 8 договору підряду).

Пунктом 8.5 розділу 8 договору підряду встановлено, що за прострочення строку оплати на 10 банківських днів, окрім виключень передбачених цим договором, замовник сплачує підряднику штраф у розмірі 10% від суми, яка вчасно не сплачена. У випадку прострочення строку оплати остаточного розрахунку на 10 банківських днів, замовник сплачує підряднику штраф у розмірі 20% від суми прострочення.

Відповідно до пункту 8.7 розділу 8 договору підряду у разі затримки у виконанні робіт з вини замовника, така затримка не є підставою для стягнення штрафу з підрядника.

Згідно з пунктом 14.2 розділу 14 договору підряду сторони погодили, що кореспонденція, пов`язана з виконанням цього договору, надсилається сторонам виключно на адресу, зазначену у цьому договорі.

Відповідно до додатку № 1 до договору підряду №КВ/5 від 28 грудня 2018 року підрядник зобов`язується виконати роботи з улаштування (монтажу) каналізації та водопроводу на об`єкті замовника відповідно до проекту «Нове будівництво будівлі зі штучним водним середовищем для бегемотів та крокодилів, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (за межами населеного пункту)», розробленого ТОВ «АКВА-ДО», шляхом монтування, улаштування, підключення, налаштування та перевірки санітарно-технічного обладнання, улаштування побутової, виробничої, напірної каналізації, а також улаштування холодного та гарячого водопроводу, вартість яких становить 77 895 грн.

Додатком №2 до договору підряду №КВ/5 від 28 грудня 2018 року визначено найменування, кількість та вартість матеріалів підрядника, необхідних для виконання комплексу робіт загальна вартість яких складає 529 425 грн.

Згідно з актом прийому-передачі грошових коштів від 19 березня 2019 року відповідно до договору підряду №ВК/5 від 28 грудня 2018 року підрядником отримано попередню оплату у розмірі 20% вартості робіт на підставі пункту 2.4.2 у сумі 15 579 грн.

Згідно з актом прийому-передачі грошових коштів за оплату матеріалів призначених для виконання робіт від 19 березня 2019 року відповідно до договору підряду №ВК/5 від 28 грудня 2018 року та додатку №2 від 28 грудня 2018 року до цього ж договору підрядником отримано повну оплату матеріалів призначених для виконання комплексу робіт на підставі пункту 2.4.1 договору підряду у сумі 529 425 грн.

07 липня 2019 року підписано акт виявлених недоліків №1 до договору підряду №ВК/5 від 28 грудня 2018 року, згідно з яким сторони провели перевірку та виявили повну невідповідність комплексу робіт проектної документації, а саме принципово змінено схему водопостачання та водовідновлення з басейнів для тварин та встановили строк для усунення недоліків до 21 липня 2019 року включно.

20 липня 2019 року підписано акт виявлених недоліків №2 до договору підряду №ВК/5 від 28 грудня 2018 року, згідно з яким сторони провели перевірку та виявили невідповідність комплексу робіт проектній документації, а саме: на креслені 3, паралельно з віссю 5 і 8 каналізаційна вітка передбачена з труби d-160 мм, по факту d-190 мм, на креслені 4, вісь Б та 5, проектними рішеннями передбачено встановлення дренажно-фекального насосу, по факту насос не встановлений, на креслені 4, вісь Б та 5, проектним рішенням передбачено встановлення насосної установки DrainLift XL потужністю 25 м3/год, по факту потужність установки становить 35 м3/год, на креслені 4 вказати назву агрегату (установка для підігріву та ультрафіолетової дезинфекції), проектним рішенням передбачено встановлення 4-х компресорів SKH 251 по факту SKH 250 та встановили строк для усунення недоліків до 04 серпня 2019 року включно.

26 грудня 2019 року укладено додаткову угоду до договору підряду №ВК/5 від 28 грудня 2018 року, відповідно до якої сторони погодили змінити порядок і строк здійснення замовником часткової оплати у розмірі 50% вартості робіт за договором, передбаченої абзацом 3 пункту 2.4.2 договору, встановивши, що така оплата у розмірі 38 947,50 грн буде здійснена замовником в день підписання цієї додаткової угоди.

Сторони домовились, що сплата замовником коштів, передбачених пунктом 1 цієї додаткової угоди, не свідчить про прийняття замовником робіт чи про підтвердження ним відсутності будь-яких зауважень до виконаних підрядником робіт.

Також сторони дійшли згоди, що здійснення інших платежів, передбачених пунктом 2.4.2 договору, здійснюються у порядки та строки передбачені цим договором.

Сторони також дійшли згоди щодо зміни процедури прийняття робіт та проведення випробування, у зв`язку з чим розділ 7 договору погодились викласти у новій редакції.

Згідно з пунктом 7.1 нової редакції розділу 7 після завершення виконання комплексу робіт, улаштування підрядником всіх необхідних інженерних систем на об`єкті замовника, підрядник письмово повідомляє про це замовника. Роботи за цим договором, за умови відсутності зауважень замовника, приймаються останнім за якісними та кількісними показниками (обсяги робіт), про що сторони складають та підписують поточний акт приймання-передачі робіт не пізніше 3 (трьох) робочих днів з моменту отримання замовником повідомлення підрядника про завершення всього комплексу робіт за цим договором. Сторони укладають фінальний акт приймання-передачі робіт після проведення випробування.

Відповідно до пункту 7.2 розділу 7 Договору підряду сторони домовились, що замовник може провести перевірку якості робіт, в тому числі з залученням третіх осіб, з затримкою, на час проведення такої перевірки, оплати вартості виконаних робіт.

Пунктом 7.3 розділу 7 Договору підряду визначено, що сторони домовились про застосування наступної процедури усунення недоліків, виявлених замовником під час огляду виконаних підрядником робіт: виявлені недоліки фіксуються сторонами в акті виявлених недоліків, в якому зазначаються строки на їх усунення. Якщо підрядник ухиляється від підписання акту виявлених недоліків, цей акт може бути складений замовником із залученням незалежних експертів. Сторони погодили, що незалежними експертами в таких випадках можуть бути представники будь-якої компанії, що здійснює діяльність у сфері будівництва. Примірник складеного за участю незалежних експертів акту виявлених недоліків є належним підтвердження факту наявності недоліків, їх переліку, обсягів та інших характеристик і надсилається замовником підряднику на його адресу, вказану в цьому договорі.

Відповідно до пункту 7.6 розділу 7 договору підряду підрядник зобов`язується усувати недоліки відповідно до умов цього розділу, що виникли в результаті діяльності субпідрядників, що залучені ним на виконання зобов`язань за цим договором.

Згідно з пунктом 7.7 розділу 7 договору підряду після підписання сторонами поточного акту приймання-передачі робіт, сторони проводять випробування всіх інженерних систем, улаштованих підрядником на об`єкті замовника, здійснюють їх тестовий запуск протягом періоду, тривалість якого є достатньою для випробування роботи таких інженерних систем під навантаженням.

Пунктом 7.8. розділу 7 договору підряду визначено, що усунення недоліків, виявлених під час випробування, здійснюється в порядку, передбаченому пунктом 7.3 договору.

Згідно з пунктом 7.9 розділу 7 договору підряду у випадку успішного випробування, або усунення підрядником виявлених в процесі випробування недоліків, сторони укладають акт випробування.

Відповідно до пункту 7.10 розділу 7 договору підряду протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту підписання акту випробування сторони підписують фінальний акт приймання-передачі.

Згідно з актом прийому-передачі грошових коштів від 26 грудня 2019 року за часткову оплату у розмірі 50% вартості робіт відповідно до пункту 2.4.2 договору підряду №ВК/5 від 28 грудня 2018 року та додатку №2 від 28 грудня 2018 року до цього ж договору підрядником отримано грошові кошти в сумі 38 947,50 грн.

Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та доводи відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла таких висновків.

За положеннями пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частини першої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У частині третій статті 203 ЦК України закріплено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).

Згідно зі статтею 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма.

Відповідно до вимог статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

У статті 641 ЦК України визначено, що пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна зі сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.

Відповідно до частин першої, третьої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника на який спрямована узгоджена воля сторін.

Умова щодо предмета договору підряду уточняється ціною підрядних робіт.

Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення.

За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни. Крім того, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який містить постатейний перелік затрат на виконання робіт, є додатком до договору та його невід`ємною частиною.

За відсутності цих умов ціну може встановити суд на основі звичайно застосовуваних за аналогічні роботи цін з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами.

Таким чином, закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту.

Відповідно до статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

При цьому в оферті та в акцепті щодо виконання будівельних підрядних робіт повинна бути чітко виражена воля осіб щодо істотних умов договору.

За вимогами частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право в подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 02 жовтня 2012 року у справі № 23/236, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) закон покладає саме на замовника.

Згідно з частиною четвертою статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 02 жовтня 2012 року у справі № 23/236 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 523/6003/14-ц (провадження № 14-84цс18), обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) закон покладає саме на замовника.

Відповідно до статей 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною першою статті 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі статтями 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Згідно з частиною першою статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За змістом частин першої-четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторони, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про недоведеність первісних позовних вимог, відповідачем не було порушено строки виконання робіт, встановлені договором підряду, оскільки підписання актів виявлених недоліків поза погодженими строками свідчить про те, що позивач не мав претензій до строків виконаних робіт, підписуючи акт.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Викладене узгоджується із правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі № 910/878/19.

Відтак, доводи апеляційної скарги не знайшли своє підтвердження.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, апеляційний суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Войцеховського М.Ю. не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - залишається без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 382 ЦПК України у резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції зазначається новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування судового рішення, та розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки судове рішення в оскаржуваній частині залишено без змін, а апеляційна скарга без задоволення, то судовий збір за подання апеляційної скарги не відшкодовується та покладається на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Докази на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Як установлено в частині другій статті 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаними адвокатом роботами (наданими послугами); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може за клопотанням іншої сторони зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

З аналізу частини третьої статті 141 ЦПК України можна виділити такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи.

Такий висновок міститься у додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19).

У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що принцип змагальності знайшов своє втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявності підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності, тому при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу слід надавати оцінку виключно тим обставинам, щодо яких інша сторона має заперечення.

Отже, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд має враховувати конкретні обставини справи, загальні засади цивільного законодавства та критерії відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Ці висновки узгоджуються з висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі № 9901/350/18 (провадження № 11-1465заі18) та додатковій постанові у вказаній справі від 12 вересня 2019 року, постанові від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18 (провадження № 12-171гс19), постанові від 26 травня 2020 року у справі № 908/299/18 (провадження № 12-136гс19), постанові від 08 червня 2021 року у справі № 550/936/18 (провадження № 14-26цс21) та постанові від 08 червня 2022 року у справі № 357/380/20 (провадження № 14-20цс22).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), зокрема в рішенні від 28 листопада 2002 року «Лавентс проти Латвії» за заявою № 58442/00, щодо судових витрат зазначено, що за статтею 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) суд відшкодовує лише витрати, стосовно яких було встановлено, що вони справді були необхідними і становлять розумну суму.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Так, у справі «Схід / Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява № 19336/04, пункт 268) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

Відповідно до положень статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Так, договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (стаття 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту визначає гонорар.

Частинами першою, другою статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

З аналізу зазначеної норми слідує, що гонорар може встановлюватися у формі: фіксованого розміру, погодинної оплати.

Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв.

На підтвердження понесених ним витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанцій представником відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвокатом Купрієнко В.С. надані копії: договору про надання правової допомоги від 22 серпня 2023 року б/н; додаткової угоди № 3 від 23 серпня 2023 року до договору про надання правової допомоги від 22 серпня 2023 року, згідно з пунктом 1 якої за домовленістю сторін розмір гонорару за надання правової допомоги складає 19 000 грн; ордеру на надання правничої (правової допомоги); квитанції про сплату гонорару за правничу допомогу у розмірі 19 000 грн.

Указані документи є належними та допустимими доказами понесення ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу, які у встановленому законом порядку (стаття 81 ЦПК України) не спростовані позивачем за первісним позовом ОСОБА_1 .

Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 137 ЦПК України).

Позивачем за первісним позовом ОСОБА_1 не заявлено про не співмірність розміру витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а у суду відсутні підстави з власної ініціативи вирішувати питання про зменшення розміру заявлених судових витрат, які підтверджені належними доказами, які наявні у матеріалах справи.

Виходячи з принципів розумності та справедливості, складності справи, апеляційний суд, з урахуванням положень частини першої статті 13 ЦПК України, вважає визначений заявником розмір витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 19 000 грн на стадії апеляційного провадження обґрунтованим та доведеним, а тому, враховуючи висновок суду про відмову у задоволенні апеляційної скарги, указані витрати підлягають до стягнення з позивача на користь відповідача у заявленому розмірі.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 376, 381-384, 389 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Войцеховського Михайла Юрійовича залишити без задоволення.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 22 травня 2023 року в частині вирішення первісних позовних вимог ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення штрафу за договором підряду - залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу у суді апеляційної інстанцій у розмірі 19 000 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська