Провадження 2/127/6187/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Борисюк І.Е., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Шлапака Володимира Сергійовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про виділ часток в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернувся адвокат Шлапак Володимир Сергійович, діючи в інтересах ОСОБА_1 , з позовом до ОСОБА_2 про виділ часток в натурі.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви судом встановлено їх невідповідність вимогам цивільно-процесуального законодавства України.

У порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить: відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти учасників справи; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача. Про відсутність таких відомостей суду не повідомлено. При цьому суд вважає, що відомості стосовно номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти позивачки не можуть бути їй невідомі.

Крім того, відповідно до положень ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Так, вищевказаною нормою закону встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету. У відповідності до положень ч. 8 ст. 14 ЦПК України лише особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

На виконання вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України адвокатом позивачки зазначено, що оригінали письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви перебувають у сторін. Водночас, адвокатом позивачки не повідомлено, оригінали яких саме письмових або електронних доказів знаходяться у позивачки, а які у відповідача.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З матеріалів справи вбачається, що адвокат позивачки, звернувшись до суду із позовом надав платіжну інструкцію від 12.12.2024 про сплату судового збору в сумі 7 570, 00 гривень.

Згідно із Законом України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем (на день звернення з позовом до суду) становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211, 20 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140, 00 гривень).

Таким чином, враховуючи визначену адвокатом позивачки ціну позову, розмір судового збору становить 15 140, 00 гривень, оскільки 1% від ціни позову становить більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 198 160, 00 гривень ? 1% = 21 981, 60 гривень).

Водночас, судом встановлено, що адвокатом позивачки позовну заяву подано до суду в електронній формі через підсистему «Електронний суд», тому згідно положень ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, у зв`язку з чим розмір судового збору у даному випадку становить 12 112, 00 гривень.

Відповідно, наявні підстави вважати, що судовий збір позивачкою сплачено не в повному розмірі. Необхідний розмір доплати становить 4 542, 00 гривень.

У документі про сплату судового збору мають бути зазначені наступні платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37979858; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA0002856; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: (*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа)).

Отже, враховуючи вищевикладене, суд вказує на необхідність позивачці доплатити судовий збір в сумі 4 542, 00 гривень та надати суду документи, що підтверджують його сплату у відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

У порушення вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України адвокатом позивачки не зазначено відомостей щодо попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Закон встановлює обов`язкові вимоги до позовної заяви (ст.ст. 175, 177 ЦПК України). Зокрема, від якості позовної заяви та юридично правильного її змісту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Враховуючи вищезазначене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивачки на положення ч. 9 ст. 43 ЦПК України: якщо позов поданий до суду в електронній формі, позивач має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 і ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву адвоката Шлапака Володимира Сергійовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про виділ часток в натурі залишити без руху та надати позивачці п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків шляхом:

-зазначення у позовній заяві визначених процесуальним законом відомостей:

-про відомі номери засобів зв`язку та адрес електронної пошти позивачки та відповідача;

-про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача;

-щодо того оригінали яких саме письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви знаходяться у позивачки, а які у відповідача;

-щодо попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

-надання суду:

-документів, що підтверджують доплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачці зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: