Справа № 692/1294/20
Провадження № 2/692/31/24
У Х В А Л А
21 червня 2024 року с-ще Драбів
Драбівський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді Левченко О.В.,
за участю: секретаря Савенко О.В.
розглядаючи у підготовчому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Продсільпром» про усунення перешкод у користуванні майном,
У провадженні Драбівського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Продсільпром» про усунення перешкод у користуванні майном.
Представником відповідача скеровано до суду клопотання вх. №ЕП-203/24-Вх від 13.03.2024 про залишення уточненої позовної заяви без розгляду, у якому представник просив залишити без розгляду та повернути заяву позивачу, зазначивши, що ЦПК України не передбачає такий вид процесуального документу як уточнена позовна заява. Вказав на неприпустимість одночасної зміни предмету і підстав позову. Зазначив, що подання уточненої позовної заяви з іншими вимогами виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених вимог. Звернув увагу на норми ч. 4 ст. 49 ЦПК України щодо зміни предмета, підстав позову у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції, що не допускається, окрім випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання та зазначив, що позивач не навів будь-яких обґрунтувань та підстав для зміни фактичних обставин справи, які відбулися після закриття підготовчого провадження по справі № 692/1294/20 при первинному розгляді. Також зазначив, що в уточненій позовній заяві представник позивача заявляє дві немайнові вимоги, однак під час первинного звернення до суду сплати майновий збір лише за одну вимогу немайнового характеру, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.
Також у матеріалах справи міститься клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чирви О.В. ЕП-102/24-Вх від 13.03.2024р. про витребування доказів, де та просить витребувати:
Чергове підготовче судове засідання призначено на 21.06.2024р. о 11:00 год.
У підготовче засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 не прибули. Від представника позивача ОСОБА_2 надійшла заява, вх. №ЕП-467/24-Вх від 21.06.2024р., де представник ОСОБА_2 просила проводити підготовче судове засідання без участі позивача та його представника та відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення уточненої позовної заяви без розгляду.
У підготовче судове засідання представник відповідача ТОВ «Продсільпром» не прибув. Від представника відповідача - адвоката Починка О.І. надійшла заява, вх. №ЕП-466/24-Вх від 21.06.2024р. про проведення судового засідання без участі представника відповідача.
Суд, вивчивши клопотання про витребування доказів, уточнену заяву зі збільшенням позовних вимог, аргументи та заперечення представників сторін щодо уточненої заяви зі збільшенням позовних вимог дійшов до наступного висновку.
І. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.
Враховуючи вищезазначене та приймаючи до уваги предмет спору, а також для об`єктивного та всебічного розгляду справи, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника позивача та витребувати зазначені у клопотанні докази, які не можуть бути самостійно витребувані стороною позивача.
ІІ. Відповідно до п.2 ч.2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.
На відміну від викладеного, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Водночас не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для відмови у позові.
Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19).
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.
При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував. Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою частиною третьою статті 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 370/2201/15-ц від 30.10.2019 року.
Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020.
В Уточненій позовній заяві зі збільшенням позовних вимог від 31.01.2024р., позивач фактично висуває нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви та є відмінними від первісних позовних вимог та збільшує їх кількість, що суперечить наведеним нормам процесуального права.
Отже, подана до суду Уточнена позовна заява зі збільшенням позовних вимог за своєю правовою природою не може розцінюватися як така, оскільки містить самостійні позовні вимоги, а не збільшення вимог за уже прийнятим судом позовом.
Крім зазначеного, згідно ч. 4 ст. 49 ЦПК України у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.
Суд зауважує, що звертаючись до суду з Уточненою позовною заявою зі збільшенням позовних вимог, сторона позивача не навела жодних обставин про зміну фактичних обставин справи, та не надала жодних доказів існування таких обставин, лише в запереченнях на клопотання про залишення уточненої позовної заяви без розгляду представник позивача вказує, що на момент подачі позову у 2020р. земельна ділянка знаходилась у користуванні відповідача ТОВ «Продсільпром», на даний момент ці земельні ділянки знаходяться у користуванні позивача ОСОБА_1 , тому вважає наявними зміни фактичних обставин справи, в той же час жодних доказів даного твердження не надає, в Уточненій позовній заяві зі збільшенням позовних вимог на такі обставини не посилається. Тому суд не вбачає змін фактичних обставин справи.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку що «Уточнена позовна заява зі збільшенням позовних вимог» подана стороною позивача з порушенням вимог ст. 49 ЦПК України щодо зміни предмету та підстав позову та заборони такої зміни у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції за відсутності зміни фактичних обставин справи, тому у прийнятті Уточненої позовної заяви зі збільшенням позовних вимог слід відмовити та заяву повернути її заявнику.
Керуючись ст.ст. 49,53, 83, 84, 212, 258-261 ЦПК України, суд,
Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Чирви Оксани Володимирівни про витребування доказів - задовольнити.
Попередити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.
У прийнятті Уточненої позовної заяви зі збільшенням позовних вимог позивача ОСОБА_1 , поданої через представника адвоката Чирву Оксану Володимирівну - відмовити та повернути її заявнику.
Судове засідання відкласти на 05 липня 2024 року о 12 год. 00 хв.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Суддя Л.О. Левченко

Повний текст ухвали виготовлений 24 червня 2024 року.