Справа № 530/1069/24
Номер провадження 2/530/396/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2024 року Зіньківський районний суд Полтавської області в складі: головуючого - судді Должко С.Р., секретаря Тараненко Т.І., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Зіньків цивільну справу за позовом

Комунального закладу Сумської обласної ради - Штепівського навчально-реабілітаційного центру, юридична адреса: с.Штепівка, вул.Шкільна, 25, Сумського району, Сумської області в інтересах малолітньої дитини, ОСОБА_1 до Зіньківської державної нотаріальної контори, юридична адреса м.Зіньків, вул.Дроздівська, 117, Полтавського району, Полтавської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В Зіньківському районному суді Полтавської області знаходиться цивільна справа за позовом Комунального закладу Сумської обласної ради - Штепівського навчально-реабілітаційного центру, юридична адреса: с.Штепівка, вул.Шкільна, 25, Сумського району, Сумської області в інтересах малолітньої дитини, ОСОБА_1 до Зіньківської державної нотаріальної контори, юридична адреса м.Зіньків, вул.Дроздівська, 117, Полтавського району, Полтавської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

У підготовче судове засідання учасники справи: представник позивачакомунального закладу Сумської обласної ради - Штепівського навчально-реабілітаційного центру Харченко В.М., який діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_1 не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, представник відповідача Зіньківської державної нотаріальної контори не з`явився, надіслав до суду лист про те, що Зіньківська нотаріальна контора не є належним відповідачем по справі, оскільки спадкова справа після смерті 10.11.2023 року ОСОБА_2 заведена приватним нотаріусом Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Піскун А.Ю..

Зачитавши заяву представника позивача, лист відповідача, дослідивши наявні матеріали справи, суд бере до уваги наявну ситуацію в країні приходить до висновку про відкладення підготовчого засідання.

Як вбачається з матеріалів справи представник Зіньківської державної нотаріальної контори надіслав до суду заяву про те, що Зіньківська нотаріальна контора не є належним відповідачем у справі, оскільки спадкова справа заведена приватним нотаріусом Піскун А.Ю..

Статтею 51 цього Кодексу визначено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Позивач, звертаючись до суду з позовом, повинен довести факт порушення невизнання чи оспорювання його прав свобод чи інтересів саме вказаним ним відповідачем (відповідачами). При цьому слід вважати, що заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача, співвідповідача (чи при його (належного відповідача) відсутності) задоволені судом бути не можуть, оскільки вказане слід вважати порушенням вимог процесуального закону, за якими суд не взмозі вирішувати та задовольняти позовні вимоги без особи, яка повинна відповідати за позовом, прав, обов`язків, інтересів якої такий прямо стосується (належного відповідача чи співвідповідача). Правом на заявлення клопотання про заміну неналежного відповідача належним, залучення співвідповідача наділений виключно позивач, який у випадку заміни відповідача (відповідачів), залучення нового, зобов`язаний вказати вимоги до нового відповідача (відповідачів) та підстави заявлення таких саме до нього, який у випадку заміни відповідача (відповідачів), залучення нового, зобов`язаний вказати вимоги до нового відповідача (відповідачів) та підстави заявлення таких саме до нього.

Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Згідно постанови Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є виключним правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Відповідно до постанови Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у правах про спадкування» та п.п. 3, 4 № 4 від 24 червня 1983 року «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини чи продовження строку на прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За їх відсутності - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Оскільки представник позивача не з`явився у підготовче судове засідання суд не може вирішити питання стосовно належного відповідача по справі та закрити підготовче судове засідання, оскільки в порядку ст.51 ЦПК України це є право позивача заявити таке клопотання.

24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє по даний час.

Відповідно до рішення Ради Суддів України від 24 лютого 2022 року № 9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні Верховна Рада України 24 лютого 2022 року на позачерговому засіданні запровадила воєнний стан через вторгнення Росії в Україну.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінено територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місце знаходження судів.

Рада суддів України вирішила звернути увагу усіх судів України, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

З урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендувати зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Між тим, суд першої інстанції пояснює наступне.

Поняття розумних строків розгляду справи в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нетотожне (неідентичне) поняттю процесуальних строків в національних системах права. Право Європейського Суду з прав людини є «автономним» і його тлумачення Судом Конвенції не пов`язане з тлумаченням права національними судами.

Європейський Суд з прав людини оцінює «розумність» тривалості провадження з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливість предмета спору для заявника та інші.

В пункті 1.6. Європейської хартії про статус суддів (Рада Європи, 1998 р.) з урахуванням положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом» зазначено, що на державу покладається обов`язок забезпечувати суддів всіма засобами, необхідними для належного виконання їхніх завдань, і зокрема, для розгляду справ в межах розумного періоду часу.

У пункті 33, 35 Рекомендації СМ/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленою Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року, підкреслено, що кожна держава повинна виділяти судам достатньо ресурсів, приміщень та устаткування, щоб вони могли функціонувати відповідно до стандартів, викладених у ст.6 Конвенції, а також щоб судді могли ефективно працювати.

У судах має працювати достатня кількість суддів та кваліфікований допоміжний персонал.

Тому, незабезпечення належного функціонування судової системи через відсутність достатньої кількості суддів, у зв`язку з надмірним навантаженням, унеможливлює розгляд справ у строки, передбачені національним законодавством. Суд звертає увагу на те, що з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року внаслідок автоматизованого розподілу до судді Должко С.Р. надійшло 1242 справи, а з 01.01.2020 по 31.12.2020 внаслідок автоматизованого розподілу до судді Должко С.Р. надійшло 909 справ, а з 01.01.2021 по 31.12.2021 надійшло 1397 справ, а з 01.01.2022 по 31.12.2022 надійшло 1319 справ, а з 01.01.2023 по 31.12.2023 надійшло 1557 справ, а з 01.01.2024 по 20.06.2024 надійшло 733 справи.

З урахуванням надмірного навантаження, яке виходить за межі фізичних можливостей, недостатньої кількості суддів, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування судді, яка перебуває у відрядженні, і т.п.),та введенням воєнного стану в Україні суд першої інстанції позбавлений можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі, призначити справу до розгляду та розглянути у строки, передбачені національним законом.

Дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до висновку про відкладення підготовчого судового засідання.

Керуючись ст. ст.128, 189, 196-198 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Відкласти підготовче засідання за позовними вимогами Комунального закладу Сумської обласної ради - Штепівського навчально-реабілітаційного центру, юридична адреса: с.Штепівка, вул.Шкільна, 25, Сумського району, Сумської області в інтересах малолітньої дитини, ОСОБА_1 до Зіньківської державної нотаріальної контори, юридична адреса м.Зіньків, вул.Дроздівська, 117, Полтавського району, Полтавської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, та призначити справу на 16.09.2024 2024 року о 09 год. 00 хвилин.

Роз`яснити представнику позивача Комунального закладу Сумської обласної ради - Штепівського навчально-реабілітаційного центру, що відповідно до ст. 51 ЦПК України, позивач має право заявити клопотання про заміну неналежного відповідача.

Викликати учасників підготовчого процесу по справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Зіньківського районного суду

Полтавської області С.Р. Должко