ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

08 травня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 686/6545/16-ц

Провадження № 22-ц/4820/1183/24

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

П`єнти І.В., Ярмолюка О.І.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 липня 2021 року та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 липня 2021 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування матеріальних збитків 16940,00 грн. та 5000,00 грн. у відшкодування моральних збитків, судові витрати 16292,80 грн.; на користь ОСОБА_3 у відшкодування заподіяних моральних збитків 5000,00 грн. та судові витрати - 768,40 грн.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями суду, ОСОБА_1 оскаржив їх в апеляційному порядку.

Апеляційну скаргу направлено до суду апеляційної інстанції 30 квітня 2024 року, згідно конверту.

Одночасно із апеляційною скаргою апелянт звернувся до суду із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого зазначив, що копію ухвали про залишення його заяви про перегляд заочного рішення без задоволення він отримав 05 квітня 2024 року через канцелярію суду першої інстанції, а тому тридцятиденний строк апеляційного оскарження заочного рішення з дня отримання копії ухвали ним не пропущено.

Проте доводи апелянта, про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження є помилковими.

Дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Загальновизнане положення про дію цивільних процесуальних норм у часі передбачає, що незалежно від часу відкриття провадження у справі, при здійсненні процесуальних дій застосовується той процесуальний закон, який діє на момент здійснення таких дій.

Відповідно до частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1)подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Згідно з частиною першою статті статтею 126 ЦПК України (у редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги) право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» рішення від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» рішення від 14 жовтня 2003 року).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» ЄСПЛ визначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 , на заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 липня 2021 року та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2021 рокуподана після спливу більше ніж 2,5 роки з дня залишення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без задоволення в результаті чого, заочне рішення могло бути оскаржене в загальному порядку.

Випадків передбачених пунктами 1,2 частини 2 ст. 358 ЦПК України колегією суддів не встановлено.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 неодноразово повідомлявся судом першої інстанції про розгляд справи, підтвердженням чого є: розписка про повідомлення про дату і час наступного судового засідання (Том 1, а.с.77; Том 1, а.с.213; Том 2, а.с.239; Том 3, а.с.14; Том 3, а.с.138; Том 3, а.с.142; Том 3, а.с.146; Том 3, а.с.157; Том 3, а.с. 189; Том 4, а.с.76; Том 4, а.с.101; Том 4, а.с.116; Том 4, а.с.162; Том 4, а.с. 194; Том 4, а.с.198; Том 4, а.с.219; Том 4, а.с.223; Том 4, а.с.238), рекомендоване повідомлення про особисте вручення поштового відправлення (Том 1, а.с.218; Том 2, а.с.134; Том 2, а.с.217; Том 3, а.с.145; Том 3, а.с.186; Том 3, а.с.193; Том 4,а.с.60; Том 4, а.с.169), конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» ( Том 3, а.с.127; Том 4, а.с.52; Том 4, а.с.174; Том 4, а.с.229).

Під час розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення на адресу відповідача направлялось повідомлення про розгляд його заяви. Підтвердженням його отримання є рекомендоване повідомлення, яке повернулось до суду з відміткою про вручення поштового відправлення 30.10.2021 року. (Том 5, а. с.12).

Апеляційна скарга та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду доводів виникнення або наявність обставин непереборної сили, внаслідок чого пропущено строк на апеляційне оскарження, не містять.

У зв`язку з тим, що відповідач оскаржує заочне рішенням та ухвалу про залишення заяву про перегляд заочного рішення без задоволення після спливу одного року з дня постановлення такої ухвали, посилання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження, що регулюється ст. 354 ЦПК України, тобто протягом тридцяти днів з дня вручення особі копії відповідної ухвали, до уваги братись не може.

Крім того, слід зазначити, що згідно зі змістом статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року № 3262-IV кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронному вигляді.

З дня оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень воно було відкрите для вільного цілодобового доступу, у зв`язку з чим відповідач мав реальну можливість ознайомитися з його змістом та оскаржити заочне рішення суду першої інстанції своєчасно.

Відповідно до принципу правової визначеності, як складової конституційного принципу верховенства права, апелянт повинен був самостійно цікавитися перебігом розгляду своєї скарги в суді першої інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захистити свої процесуальні права та зловживання правом на оскарження.

В матеріалах справи міститься заява ОСОБА_1 від 06.11.2021 року про відкладення судового засідання, призначеного на 09 год. 30 хв. 08.11.2021 року, що свідчить про обізнаність відповідача щодо запланованого розгляду його заяви.

19 березня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції зі скаргою, щодо отримання ухвали суду першої інстанції, що вказує на тривалу відсутність інтересу апелянта до розгляду своєї заяви про перегляд судового рішення.

Таким чином, вказані апелянтом підстави для поновлення строку спростовуються наявними у справі доказами, апелянт був залучений до участі у справі та повідомлявся про розгляд справи із дотриманням вимог чинного законодавства. Наявність випадків передбачених ч.2 ст. 358 ЦПК України апелянтом не доведено.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню. У зв`язку з цим апеляційне провадження у справі не може бути відкрите.

Керуючись ст.ст. 3, 352, 356, 358, 381, 389, 390 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 липня 2021 року та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді Т.О. Янчук

І.В. П`єнта

О.І. Ярмолюк