ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Космачевської Т.В.,

суддів: Максюти Ж.І., Халаджи О.В.,

за участю секретаря судового засідання Паромової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Базюкевич Євген Вікторович, на ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2024 року про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи в цивільній справі номер 183/5971/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Щетілова Ольга Валеріївна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2021 року до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області звернувся ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Щетілова Ольга Валеріївна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності.

26.06.2024 року від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Маймор А.В. надійшло клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у справі, на вирішення якої поставити питання:

- Чи усвідомлювала ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , значення своїх дій на момент укладення договору купівлі-продажу квартири 25 листопада 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Щетіловою О.О., зареєстрованого в реєстрі за №17646, та чи могла вона у повній мірі свідомо керувати власними діями і розуміти їх наслідки?

В обґрунтування клопотання представник позивача посилався на те, що у позивача є сумніви щодо усвідомлення його матір`ю ОСОБА_3 своїх дій на час підписання договору та підписання особисто нею договору купівлі-продажу, тому як вона перебувала на обліку у лікаря психіатра з 2004 року з діагнозом хронічний маячний розлад, і тому не була спроможна усвідомлювати свої дії під час укладання спірного договору.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2024 року клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Маймор Аліни Віталіївни задоволено.

Призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Щетілова Ольга Валеріївна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності посмертну судово-психіатричну експертизу.

Проведення посмертної судово-психіатричної експертизи доручено експертам Дніпровської

філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України».

На вирішення експертів поставлено питання:

1. Чи здатна була ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , розуміти характер і фактичний зміст власних дій, керувати ними та передбачати їх наслідки на момент укладення договору купівлі-продажу квартири 25 листопада 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Щетіловою О.О., зареєстрованого в реєстрі за №17646?

2. Чи усвідомлювала значення своїх дій та чи могла керувати ними ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент укладення договору купівлі-продажу квартири 25 листопада 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Щетіловою О.О., зареєстрованого в реєстрі за №17646?

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Оплату проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 .

Витребувано у Комунального некомерційного підприємства «Новомосковська центральна міська лікарня» Новомосковської міської ради» та Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради» медичну документацію щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У розпорядження експертів направлено копію ухвали про призначення експертизи, копію відповіді КНП «Новомосковська центральна міська лікарня» Новомосковської міської ради» від 06 жовтня 2021 року за №188/18, оригінали медичних карток ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Із вказаним судовим рішенням не погодилась відповідачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Базюкевич Є.В., подала апеляційну скаргу, в якій просила апеляційний суд скасувати ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 року про призначення посмертної судової психіатричної експертизи у справі №183/5971/21 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводами апеляційної скарги наведено, що оскаржуване судове рішення постановлено з порушенням норм процесуального права.

Спочатку представник позивача заявила клопотання про призначення почеркознавчої експертизи у спірному договорі, стверджуючи, що продавець не підписувала такий договір. Після отримання висновку про неможливість встановлення достовірності підпису продавця на оспорюваному договорі представник позивача заявила клопотання про призначення посмертної судової психіатричної експертизи, стверджуючи, що продавець мала проблеми з психікою. Тобто для посмертної психіатричної експертизи була використана підстава, яка прямо суперечить попереднім твердженням спочатку було посилання, що підпис не належить особі, потім що належить, але така особа не розуміла значення своїх дій. Вважає такі дії представника позивача зловживанням правом.

На думку відповідачки, призначення експертизи безпідставне, оскільки позов не містить такої підстави недійсності договору як неможливість продавця квартири усвідомлювати значення своїх дій. Клопотання не ґрунтується на позові, питання експерту, наведені в клопотанні, не входять до предмету доказування.

Від ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Маймор А.В., надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 року у справі №183/5971/21 залишити без змін.

Твердження скаржника про те, що судово-психіатрична експертиза не має значення для вирішення справи, є необґрунтованим. В уточнених позовних вимогах позивач прямо зазначає, що його мати страждала на хронічний маячний розлад та проходила лікування в спеціалізованому відділенні клінічної психіатричної лікарні. Позивач також висловив обґрунтовані сумніви щодо її здатності усвідомлювати характер своїх дій та керувати ними під час укладення договору купівлі-продажу квартири, у якій вона проживала та не мала іншого житла.

Матеріали справи містять документально підтверджені докази психічного захворювання матері позивача, які підтверджують діагноз, що могло впливати на її здатність розуміти значення

своїх дій під час укладення спірного договору. Це, зокрема, медичні довідки, виписки з історії хвороби, які підтверджують діагноз (т. 1 а.с. 67). У зв`язку з цим суд першої інстанції, керуючись нормами статей 76, 81 ЦПК України, правомірно прийшов до висновку про необхідність проведення судово-психіатричної експертизи.

Посилання скаржника на порушення судом першої інстанції норм процесуального права є необґрунтованими, адже суд повною мірою виконав свій обов`язок щодо з`ясування всіх обставин справи.

Призначення судово-психіатричної експертизи було необхідним і відповідає процесуальним нормам та обставинам справи.

Від інших учасників справи відзив у письмовій формі на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надійшов.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційного суду представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Базюкевич Е.В. доводи апеляційної скарги підтримав, просив її задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 та третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Щетілова О.В. в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 56, 57, том 4).

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Тому апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутністю нез`явившихся осіб.

Заслухавши суддю доповідача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтями 13 і 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено і це вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_2 , як на підставу поданого позовну, з урахуванням поданих уточнень, про визнання правочину недійсним, вказує на те, що ОСОБА_3 з 2004 року перебувала на обліку у лікаря-психіатра, регулярно лікувалась амбулаторно, мала діагноз хронічний маячний розлад, у зв`язку з чим у позивача є сумніви щодо здійснення будь-яких дій його матір`ю на відчуження квартири, у якій після укладення договору купівлі-продажу вона продовжувала мешкати. На думку позивача його мати через нездоровий стан не могла укласти спірний правочин (а.с. 1-4; 137-143, том 1).

З повідомлення Комунального некомерційного підприємства «Новомосковська центральна міська лікарня» Новомосковської міської ради» за вих. №188/18 від 06 жовтня 2021 року вбачається, що ОСОБА_3 , 1950 року народження, перебувала на диспансерному обліку з жовтня 2004 року з діагнозом: хронічний маячний розлад. З 11.06.2004 року по 29.09.2004 року ОСОБА_3 лікувалася стаціонарно у відділенні №25 Дніпропетровської обласної клінічної психіатричної лікарні. З 2004 року по 2007 рік регулярно відвідувала лікаря-психіатра Новомосковської ЦМЛ і лікувалася амбулаторно. Але з 2008 року перестала відвідувати лікаря-психіатра і від прийому лік відмовлялася. З 28.08.2024 року по 16.12.20014 року лікувалася стаціонарно в КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна психіатрична лікарня» ДОР» (а.с. 67, том 1).

Задовольняючи клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що призначення експертизи є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, зокрема, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Перевіряючи законність та обґрунтованість ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2024 року в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з наступного.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до положень статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, зокрема, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Одночасно Пленум Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» у п. 16 своєї постанови від 06 листопада 2009 року №9 роз`яснив, що правила статті 225 ЦК поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до статті 145 ЦПК зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до статті 212 ЦПК. При розгляді справ за позовами про визнання недійсними заповітів на підставі статті 225, частини другої статті 1257 ЦК суд відповідно до статті 145 ЦПК за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , як на підставу поданого позовну, з урахуванням поданих уточнень, про визнання правочину недійсним, вказує на те, що ОСОБА_3 з 2004 року перебувала на обліку лікарі-психіатра, регулярно лікувалась амбулаторно, мала діагноз хронічний маячний розлад, у зв`язку з чим у позивача є сумніви щодо здійснення будь-яких дій його матір`ю на відчуження квартири, у якій після укладення договору купівлі-продажу вона продовжувала мешкати. На думку позивача його мати через нездоровий стан не могла укласти спірний правочин.

З повідомлення Комунального некомерційного підприємства «Новомосковська центральна міська лікарня» Новомосковської міської ради» за вих. №188/18 від 06 жовтня 2021 року вбачається, що ОСОБА_3 , 1950 року народження, перебувала на диспансерному обліку з жовтня 2004 року з діагнозом: хронічний маячний розлад. З 11.06.2004 року по 29.09.2004 року ОСОБА_3 лікувалася стаціонарно у відділенні №25 Дніпропетровської обласної клінічної психіатричної лікарні. З 2004 року по 2007 рік регулярно відвідувала лікаря-психіатра Новомосковської ЦМЛ і лікувалася амбулаторно. Але з 2008 року перестала відвідувати лікаря-психіатра і від прийому лік відмовлялася. З 28.08.2024 року по 16.12.20014 року лікувалася стаціонарно в КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна психіатрична лікарня» ДОР».

За таких обставин, враховуючи що позивач, як на підставу позовних вимог про визнання правочину недійсним, між іншим, посилався на наявність психічного розладу у ОСОБА_3 та неможливості останньої розуміти значення своїх дій на час укладення оспорюваного договору купівлі-продажу, а також те, що матеріали справи містять відомості про перебування ОСОБА_3 на обліку лікаря-психіатра, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, оскільки у справі необхідно встановити психічний стан ОСОБА_3 на час здійснення нею оспорюваного правочину.

Доводи апеляційної скарги є необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу, висновків суду першої інстанції не спростовують.

Отже, оскаржувана ухвала постановлена судом першої інстанції з додержанням норм процесуального права і підстав для її скасування в межах доводів апеляційної скарги немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Базюкевич Євген Вікторович, залишити без задоволення, ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27 вересня 2024 року про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 19 грудня 2024 року.

Судді: