Провадження № 2/686/6680/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі : головуючого судді - Заворотної О.Л.,

секретаря судового засідання - Сікори Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницький в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Розсошанської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

В вересні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в обґрунтування якого вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , після смерті якої позивачем, в особистих речах ОСОБА_2 , було знайдено заповіт від 06.07.2016 року, посвідченого секретарем Шумовецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області та зареєстрованого в реєстру за №9, відповідно до якого ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку площею 3,65 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, яка їй належала на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії Р1 №760369 від 30.07.2001 року.

З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, ОСОБА_1 звернувся до Приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Твердохліба В.П. 20.05.2024 року приватний нотаріус відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 та вказав на те, що ОСОБА_1 пропустив встановлений законодавством шестимісячний термін на прийняття спадщини, а отже, вважається таким, що не прийняв спадщину.

Інших спадкоємців у ОСОБА_2 немає, на момент смерті вона проживала в психоневрологічному інтернаті за адресом: с. Виноградівка, Хмельницький район, Хмельницька область. За таких умов, ОСОБА_1 не міг знати про існування заповіту, а також він не зміг своєчасно з`явитися до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим просить визначити додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про слухання справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Відповідач в судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи без його участі, не заперечує щодо задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 3,65 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, яка належала спадкодавиці на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії Р1 №760369 від 30.07.2001 року.

Згідно заповіту від 06.07.2016, посвідченого секретарем Шумовецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області та зареєстрованого в реєстру за №9, ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку площею 3,65 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Розсошанської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, яка їй належала на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії Р1 №760369 від 30.07.2001 року.

20.05.2024 приватний нотаріус відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 з підстав пропуску встановленого законодавством шестимісячного термін на прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 79144809 від 14.11.2024.

Згідно довідки виконавчого комітету Розсошанської сільської ради від 29.11.2024 № 421 вбачається, що за записами по господарської книги с. Ружичанки № 6 за 2016-2020 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована та проживала до того часу як вибула до Виноградівського психоневрологічного інтернату, разом із сином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_3 не міг знати про існування заповіту, а також він не зміг своєчасно з`явитися до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до правової позицій Верховного Суду України, викладеної у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню, слід визначити позивачу додатковий строк для подання заяви при прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 два місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 76, 81, 141, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, на підставі ст.ст. 1217, 1220, 1223, 1233, 1269, 1270,1272 Цивільного кодексу України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Розсошанської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідач: Розсошанська сільська рада, , Хмельницький район, с. Розсоша, вул. Центральна, 4.

Дата складення повного тексту рішення 20.12.2024.

Суддя: