П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2024 року місто Київ

справа № 940/1431/23

провадження №22-ц/824/13759/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М. за участю секретаря судового засідання - Височанської Н.В.,

сторони :

позивач - ОСОБА_1

відповідач - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва

Бережний Ярослав Вікторович

відповідач - ОСОБА_2

відповідач - ТОВ «Національна електронна біржа»

відповідач - ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Майоровим Василем Олександровичем,

на рішення Тетіївського районного суду Київської області від 7 травня 2024 року, ухвалене у складі судді Мандзюк С.В., -

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я.В., ОСОБА_2 , ТОВ «Національна електронна біржа», ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, протоколів електронних торгів, актів про проведення електронних торгів, договорів купівлі-продажу та скасування державної реєстрації.

Позов обґрунтовано тим, що рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 7 лютого 2022 року у справі № 761/4699/21 стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» кошти 3% річних у сумі 14619,05 доларів США та судовий збір у сумі 6128,64 грн. Незважаючи на оскарження позивачем зазначеного рішення, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. 17 травня 2023 року було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_1 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Шевченківським районним судом міста Києва у справі №761/4699/21.

14 червня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, згідно з якою здійснено опис та арешт земельної ділянки з кадастровим номером: :02:017:0010, власником якої є ОСОБА_1 .

Крім того, згідно матеріалів виконавчого провадження НОМЕР_2, виконавцем була видана вимога від 23 травня 2023 року № НОМЕР_2/1 про надання доступу до вказаної земельної ділянки, проте така вимога позивачу направлена не була.

28 червня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ОСОБА_4 , якому було доручено скласти звіт (висновок) ринкової вартості описаного майна позивачки.

Пізніше до вказаного виконавчого провадження був приєднаний виконавчий лист №761/14504/13-ц, виданий 31 липня 2013 року Шевченківським районним судом м.Києва, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором №KIVPGA0000100п від 18 травня 2007 року у розмірі 168109,64 доларів США, що становить 1343196,02 грн., заборгованості по процентам - 104131,23 доларів США, що становить 832008,53 грн., пені за несвоєчасне виконання зобов`язань у розмірі 144906,16 грн., штрафу (процентна складова) у розмірі 143988,25 доларів США, що становить 1150466,18 грн., штрафу (фіксована частина) у розмірі 31,29 доларів США, що становить 250,00 грн., а всього - 3470826 грн. 89 коп.

Позивачка повідомляла приватного виконавця щодо оскарження нею судових рішень у справах № 761/14504/13-ц та № 761/4699/21, однак, незважаючи на це, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про об`єднання виконавчих проваджень у зведене виконавче провадження за №72459281 та продовжено підготовчі дії для проведення електронних торгів.

Вважає, що підготовчі дії приватного виконавця з передачі майна на електронні торги були здійсненні з порушенням вимог Закону України «Про виконавче провадження» та «Порядку реалізації арештованого майна». Оцінка майна здійснена з грубими порушеннями Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та національних стандартів «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», що зумовило невірне визначення вартості арештованого майна позивача. У зв`язку з цим, 28 серпня 2023 року вона звернулась з позовом до Шевченківського районного суду міста Києва про визнання дій приватного виконавця протиправними, скасування результатів оцінки майна та зупинення реалізації арештованого майна. Однак, їй не вдалося захистити свої порушені права та зупинити продаж свого майна, оскільки натепер у справі № 761/31732/23 призначено лише склад суду.

Згідно з протоколом про результати земельних торгів № LAP001-UA-368 від 31 серпня 2023 року, земельні торги відбулися та земельна ділянка з кадастровим номером: :02:017:0010 була продана ОСОБА_2 за грошові кошти у сумі 283889,00 грн., що підтверджується актом про проведені електронні торги від 12 вересня 2023 року, винесений приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В.

Рішенням Тетіївського районного суду Київської області від 7 травня 2024 відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я.В., ОСОБА_2 , ТОВ «Національна електронна біржа», ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, протоколів електронних торгів, актів про проведення електронних торгів, договорів купівлі-продажу та скасування державної реєстрації.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ОСОБА_1 - адвокат Майоров В.О. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Зазначає, що оскаржуване рішення ухвалене судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Суд першої інстанції не розглянув клопотання позивача про витребування у відповідача ОСОБА_2 копії договору купівлі-продажу земельної ділянки: кадастровий номер: :02:017:0010, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Київська область, Тетіївський район, Стадницька сільська рада, та інформацію щодо реєстрації відповідачем права власності на зазначену земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (номер запису, дата, запису, дані про власника, підставу набуття права власності). Вказані відомості та документи необхідні позивачу для того, щоб довести, що ОСОБА_2 дійсно оформив право власності на земельні ділянки позивача, та відповідні відомості були внесені до реєстру нерухомості за відповідним номером запису. Станом на день подання позовної заяви, жодний з відповідачів не надав позивачу інформації щодо посвідчення договорів купівлі-продажу та оформлення ними права власності на земельні ділянки позивачки ОСОБА_1 ..

Вважає, що експертна оцінка спірного нерухомого майна, що має важливе значення для позивача, оскільки впливає на залишок заборгованості по кредитному договору, проведена з порушенням норм чинного законодавства, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не здійснював огляду нерухомого майна, що могло вплинути на визначення вартості оцінюваного майна та, відповідно, призвело до реалізації описаного та арештованого нерухомого майна за заниженою ціною.

Також зазначає, що приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Я.В. не звертався до позивачки ОСОБА_1 з вимогою забезпечити доступ оцінювача до об`єкта для його об`єктивної оцінки, а підійшов формально до цього питання.

Наявність зазначених недоліків могли вплинули на результат проведення оцінки, та свідчать про неякісність, протиправність проведення оцінки майна.

Крім того, в апеляційній скарзі представник позивача зазначає, що при проведенні оцінки майна в межах виконавчого провадження були порушені ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», п.п. 15,50, 51, 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440, що могло вплинути на результати оцінки цього майна, внаслідок чого, є підставою для визнання протиправним та скасування звіту про оцінку майна, складеного 28 червня 2023 року.

У відзиві на апеляційну скаргу приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Я.В. заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін. Зауважив, що у разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. 28 липня 2023 року боржник ОСОБА_1 ознайомилась з матеріалами виконавчого провадження, про що свідчить відповідна відмітка про ознайомлення та особистий підпис боржника. На адресу офісу приватного виконавця надійшла скарга від 25 серпня 2023 року від боржника ОСОБА_1 , предметом оскарження було можливість зупинення виконавчого провадження, відповідь на скаргу була надана у встановлений законом строк 28 серпня 2023 року, номер поштового відправлення №261. Зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим порядком. Порушення допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Інші учасники справи своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

В судове засідання не з`явилася позивач ОСОБА_1 про дату, час і місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення поштового відправлення /том 2, а.с.42/.

Відповідачі приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Я.В. та ТОВ «Національна електронна біржа» про дату, час і місце розгляду справи повідомлені шляхом направлення судових повідомлень до електронних кабінетів учасників, через підсистему "Електронний суд", що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2024 року /том 2, а.с. 39, 40/.

Представник відповідача приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я.В. - адвокат Павленко С.В. надав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, де також просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

20 листопада 2024 року адвокат Павленко С.В. подав до суду клопотання про приєднання доказів щодо понесених витрат на правову допомогу.

Судове повідомлення, надіслане на поштову адресу відповідача ОСОБА_3 , повернулось до суду з довідкою поштового відділення "адресат відсутній за вказаною адресою" /том 2, а.с.41/, а тому відповідно до ч.8 ст. 128 ЦПК України судова повістка вважається врученою адресатові.

Зважаючи на зміст апеляційної скарги позивача ОСОБА_1 та судового рішення, що оскаржується, з урахуванням обставин даної справи, її складності, мотивованим викладенням позиції представника позивача в апеляційній скарзі та відсутністю потреби у наданні усних пояснень учасника справи, явка якого до апеляційного суду є необов`язковою, колегія суддів вважала можливим розглянути справу у відсутність позивача ОСОБА_1 , яка не з`явилася в судове засідання.

За таких обставин колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України.

Оскільки рішення ухвалене за відсутності учасників справи, то датою рішення є дата складення повного судового рішення ( ч.5 ст.268 ЦПК України).

Перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом установлено, що 17 травня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_1 з примусового виконання виконавчого листа № 761/4699/21, виданого 16 вересня 2022 року Шевченківським районним судом м. Києва, про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» трьох відсотків річних від суми боргу за період з 27 січня 2018 року по 14 грудня 2020 року в розмірі 14619,05 доларів США та судового збору в сумі 6128 грн. 64 коп.

14 червня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, згідно з якою здійснено опис та арешт земельної ділянки за кадастровим номером: :02:017:0010, яка належала боржнику ОСОБА_1

28 червня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

19 липня 2023 року на адресу офісу приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я.В. надійшов звіт про визначення вартості земельної ділянки за кадастровим номером: :02:017:0010.

7 серпня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_3 з примусового виконання виконавчого листа № 761/14504/13-ц, виданого 31 липня 2023 року Шевченківським районним судом м. Києва, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором №KIVPGA0000100п від 18 травня 2007 року у розмірі 168109,64 доларів США, що становить 1343196,02 грн., заборгованості по процентам - 104131,23 доларів США, що становить 832008,53 грн., пені за несвоєчасне виконання зобов`язань у розмірі 144906,16 грн., штрафу (процентна складова) у розмірі 143988,25 доларів США, що становить 1150466,18 грн., штрафу (фіксована частина) у розмірі 31,29 доларів США, що становить 250,00 грн., а всього - 3470826 грн. 89 коп. (а. с. 13).

7 серпня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. винесено постанову про об`єднання виконавчих проваджень у зведене виконавче провадження, згідно з якою об`єднано виконавчі провадження № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 у зведене виконавче провадження № НОМЕР_4 (а. с. 12).

Згідно з протоколом про результати земельних торгів № LAP001-UA-368 від 31 серпня 2023 року, земельні торги арештованої земельної ділянки, загальною площею 4,0900 га, кадастровий номер: :02:017:0010, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Київська область, Тетіївський район, Стадницька сільська рада, відбулися, переможцем яких став ОСОБА_2 (а. с. 17-18).

Згідно з Актом про проведені електронні торги від 12 вересня 2023 року, складений приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В., земельну ділянку загальною площею 4,0900 га, кадастровий номер: :02:017:0010, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Київська область, Тетіївський район, Стадницька сільська рада, придбано покупцем ОСОБА_2 відповідно до протоколу про результати земельних торгів № LAP001-UA-368 від 31 серпня 2023 року за ціною 283889,00 грн. (а. с. 19).

12 вересня 2023 року між приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. та ОСОБА_2 укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Деделюк С.Ю. та зареєстровано в реєстрі за № 2204. Відповідно до умов цього договору, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Я.В. продав, тобто передав у власність, а ОСОБА_2 купив, тобто прийняв у власність земельну ділянку, кадастровий номер: :02:017:0010, загальною площею 4,09 га (а. с. 118).

16 вересня 2023 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладений договір міни земельних ділянок сільськогосподарського призначення, який посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Дерун К.А. та зареєстровано в реєстрі за № 1243. Відповідно до умов цього договору, земельна ділянка, кадастровий номер: :02:017:0010, загальною площею 4,0900 га, поступає у власність ОСОБА_3 (а. с. 122-123).

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва у справі № 761/31732/23 відмовлено у відкритті провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я.В., треті особи: фізична особа - підприємець ОСОБА_4 , Акціонерне товариство «Прозорро. Продажі» про визнання дій приватного виконавця протиправними, скасування результатів оцінки майна та зупинення реалізації арештованого майна, оскільки між сторонами виник приватно-правовий спір і його розгляд здійснюється в силу положень статті 19 ЦПК України за правилами цивільного судочинства.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходи із того, що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією приватного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам приватний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій приватного виконавця.

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Судом не встановлено факту порушення приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Я.В. вимог чинного законодавства при здійсненні підготовчих дій з передачі нерухомого майна на електронні торги.

Крім того, суд першої інстанції виходив із того, що позивачкою не доведено, що оцінка майна, здійснена в рамках виконавчого провадження, вплинула на результати електронних торгів та порушила її права.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Положеннями ст.ст.15,16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб'єктивного права є підставо для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у статті 16 ЦК України.

Відповідно до ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним із спосіб захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Зазначений висновок узгоджується з положеннями ст.ст. 650,655, ч.4 ст.656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу ( ч.1 ст.215 ЦК України).

Разом з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах з реалізації арештованого майна.

Зазначене дає підстави вважати, що державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів ( у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими виконавчою службою укладається відповідний договір.

Згідно з п.1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, в редакції чинній на час проведення електронних торгів, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3,4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами 3-16 пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами 4-13 пункту 3 розділу IIцього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для занесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор торгів розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця- учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконання договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 485/610/14-ц.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка звернулася до суду ( позиція Верховного Суду України , викладена у постанові від 6 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16).

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі №668/5633/14-ц викладено правовий висновок, що головною умовою, які повинні встановити суду, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є : наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується ( не визнається або оспорюється) суб'єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду .

Підставою для пред'явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин ОСОБА_1 під час розгляду справи не довела.

Суд першої інстанції, дійшов правильного висновку, що рішення, дії, бездіяльність державного виконавця у виконавчому провадженні, в тому числі дії державного виконавця щодо визначення оцінки нерухомого майна не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними (правовий висновок, викладений Верховним Судом України в постанові від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, Верховним Судом у постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 490/5475/15).

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією приватного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам приватний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду, а тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій приватного виконавця, що і було зроблено позивачем шляхом подання відповідного позову до суду приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Я.В., треті особи: фізична особа - підприємець ОСОБА_4 , Акціонерне товариство «Прозорро. Продажі» про визнання дій приватного виконавця протиправними, скасування результатів оцінки майна та зупинення реалізації арештованого майна.

Відповідно до ч.3 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право залучати в установленому порядку для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Згідно з ч.1 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки а регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучати суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо й надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна а реалізацію судом.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначаються Законом України від 12 липня 2001 року «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно з ч.4 ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з: оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єтом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріпляються підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна.

Отже, єдиним документом, який може підтверджувати проведення оцінки майна є звіт про оцінку майна, складений відповідно до вимог законодавства України.

За змістом статей 31, 33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані, зокрема дотримуватися під час здійснення оціночної діяльності вимог цього Закону та нормативно-правових акті з оцінки майна. Спори, пов'язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Звіт про оцінку майна - арештованої земельної ділянки, що був підготовлений суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 28 червня 2023 року, був дійсним, на час проведення електронних торгів строк дії оцінки майна не закінчився (правовий висновок, викладений Верховним Судом від 24 січня 2018 року у справі № 9100/10135/17).

Крім того, Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року у справі №490/5475/15 зазначив, що така підстава позову як незгода позивача з оцінкою майна, що проведена державним виконавцем, не є достатньою підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

За відсутності доказів на підтвердження оскарження позивачкою дій приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Бережного Я.В. щодо визначення вартості чи оцінки майна під час вчинення виконавчих дій, та недоведеності позивачем того, що оцінка майна, здійснена в рамках виконавчого провадження, вплинула на результати земельних торгів, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 відсутні.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що не здійснення суб`єктом оціночної діяльності огляду земельної ділянки вплинуло на вартість нерухомого майна, та, відповідно, привело до реалізації описаного та арештованого майна за заниженою оцінкою, не можуть бути прийняті в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення, оскільки такі обставини апелянтом належними та допустимими доказами не доведені.

Інші доводи апеляційної скаргифактично зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції, висновків суду першої інстанції не спростовують і на їх правильність не впливають.

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване рішення залишенню без змін.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 липня 2024 року позивачці ОСОБА_1 відстрочено сплату судового збору до ухвалення судом апеляційної інстанції судового рішення у справі, тому сума судового збору в розмірі 6441,60 грн. підлягає стягненню під час ухвалення судового рішення у справі.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 371, 367, 374, 375, 381-384, 390, 435 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Майоровим Василем Олександровичем, залишити без задоволення.

Рішення Тетіївського районного суду Київської області від 7 травня 2024 року залишити без змін.

Стягути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 6441,60 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус