КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/3121/2024 Доповідач у ІІ інстанції - Приходько К.П.
УХВАЛА

31 травня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Приходька К.П.,

суддів Писаної Т.О., Журби С.О.,

за участю секретаря Миголь А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві заперечення представника ОСОБА_1 - адвоката Якименка Миколи Миколайовичана дії головуючого судді Приходька К.П. при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2023 року про забезпечення позову

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітньої дитини та надання дозволу на реєстрацію місця проживання, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітньої дитини та надання дозволу на реєстрацію місця проживання,

установив:

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2023 року частково задоволено заяву представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом про забезпечення вказаного вище позову, зобов`язано ОСОБА_1 надавати ОСОБА_2 можливість безперешкодного спілкування, побачення та спільного проведення часу з малолітньою донькою - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожної суботи та неділі місяця з 11.00 год до 18.00 год, за місцем проживання матері за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності батька.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив її в апеляційному порядку.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 21 лютого 2024 року відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2023 року та призначено справу до розгляду на 09 квітня 2024 року.

У судовому засіданні 09 квітня 2024 року по справі було оголошено перерву до 26 квітня 2024 року.

У судовому засіданні 26 квітня 2024 року по справі було оголошено перерву до 31 травня 2024 року.

У судовому засіданні 31 травня 2024 року представник ОСОБА_1 - Якименко М.М. заявив заперечення на дії головуючого судді Приходька К.П.

В обґрунтування заперечень представник ОСОБА_1 - Якименко М.М. стверджував, що його клопотання не задовольняються. Зазначив, що ним було подано дві заяви про забезпечення доказів, проте, суд апеляційної інстанції належним чином їх не розглянув та ухвалив протокольне судове рішення. Розгляд таких заяв, без виходу до нарадчої кімнати та прийняття відповідного рішення, свідчить про порушення зі сторони головуючого норм процесуального права.

Зазначив, що головуючий по справі не спрямовує справу у той спосіб та русло, як того вимагають норми ЦПК України.

Крім того, зазначив, що член колегії Журба С.О. замість головуючого перебирає на себе функції головуючого судді по справі та керує судовим процесом, а це також не узгоджується з нормами ЦПК України.

Заслухавши думку інших учасників справи, апеляційний суд вважає, що заперечення представника ОСОБА_1 - Якименка М.М. на дії головуючого підлягають відхиленню з огляду на таке:

Згідно частин 2,3 та 4 ст.214 ЦПК України, головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

У разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Частиною 3 ст.216 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

До початку судового засідання 31 травня 2024 року ОСОБА_1 та його представник адвокат Якименко М.М. подавали суду численні клопотання, продовжуючи надсилати їх (клопотання) електронною поштою на адресу суду безпосередньо й під час судового засідання.

Такі ж дії ОСОБА_1 та його представник адвокат Якименко М.М. продовжили вчиняти у судовому засіданні і 31 травня 2024 року.

Клопотання по суті полягали у тому, щоби спонукати апеляційний суд прийняти і дослідити нові докази, отримані після ухвалення рішення судом першої інстанції, повторно дослідити докази, які досліджені судом першої інстанції, а також дослідити обставини, які визнаються сторонами.

Після вирішення апеляційним судом кожного клопотання ОСОБА_1 та його представник адвокат Якименко М.М. починали висловлювати свою незгоду із ухваленим процесуальним рішенням і заявляти про свою незгоду із діями головуючого, які, на їх переконання полягають у тому, що їхні клопотання не задовольняються і суд не бажає діяти таким чином, як вони вважають за необхідне.

При цьому ОСОБА_1 та його представник адвокат Якименко М.М. наполягали на тому, що відповідно до ст.214 ЦПК України вони мають право у будь-який момент висловити свою незгоду з діями головуючого.

Оскільки доводи заперечень представника ОСОБА_1 - Якименка М.М. полягають виключно у незгоді із результатами розгляду його клопотань та заяв, то вони не можуть бути прийняті до уваги в якості належної підстави для визнання обґрунтованими їхніх заперечень на дії судді доповідача.

Доводи адвоката Якименка М.М. щодо незгоди з порядком розгляду апеляційним судом заявлених ним заяв щодо забезпечення доказів саме у формі протокольних ухвал не можуть бути підставою для визнання обґрунтованими його заперечень на дії головуючого у порядку ч.4 ст.214 ЦПК України.

Так, за наслідком розгляду відповідних заяв судом було ухвалено про відмову у їх задоволенні. Сама норма ст.259 ЦПК України не містить конкретно визначеної форми ухвалення відповідної ухвали в даному випадку. При цьому нормами процесуального закону передбачено постановлення ухвал як у письмовій так і в протокольній формі. Незалежно від форми постановленої ухвали вони можуть бути предметом або самостійного оскарження, або оскарження шляхом висловлення заперечень проти них під час оскарження основного рішення по суті спору, що передбачено положеннями ст.353 та 389 ЦПК України.

Крім того, вирішуючи питання щодо обґрунтованості заявлених адвокатом Якименком М.М. заяв про забезпечення доказів, суд кожного разу наводив мотиви для такого свого процесуального рішення, що відображено у протоколі та зафіксовано технічними засобами. Серед іншого колегією апеляційного суду було наголошено й на тому, що відповідні заяви подавались неодноразово вже під час ходу судового засідання із наданням доказів повідомлення іншої сторони про такі заяви в електронному суді. Відповідним чином інші учасники судового процесу у зв`язку з такими діями сторони апелянта були позбавлені можливості завчасно ознайомитись з такими заявами, оскільки вони були присутні у судовому засіданні в той час, коли адвокат позивача направляв до електронного суду такі заяви. Крім того, адвокатові Загладі М.М. вже було роз`яснено про відсутність підстав для забезпечення доказів, які вже наявні у матеріалах справи.

Незгода із відповідними висновками апеляційного суду може бути реалізована шляхом оскарження їх у встановленому порядку, а не бути підставою для заперечень на дії головуючого у цій справі.

Доводи заявника, що член колегії Журба С.О., замість головуючого, перебирає на себе функції судді-доповідача та керує судовим процесом, також не знайшли свого підтвердження під час вивчення матеріалів справи.

Відповідно до ч.3 ст.34 ЦПК України перегляд в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції здійснюється колегією суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів.

Визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Як самостійний суб`єкт у судовому процесі суддя-доповідач має такі процесуальні обов`язки: слідувати результатам автоматичного розподілу, отримати від служби діловодства матеріали апеляційної скарги, передати питання про поновлення строку на апеляційне оскарження на розгляд колегії, у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду здійснити дії, передбачені у статті 365 ЦПК України, доповідати про проведення підготовчих дій колегії суддів згідно із ст.366 ЦПК України, під час розгляду справи судом доповідати зміст рішення (ухвали), яке оскаржено, доводи апеляційної скарги, межі, в яких повинні здійснюватися перевірка рішення (ухвали), встановлюватися обставини і досліджуватися докази згідно із ч.4 ст.368 ЦПК України, та викласти окрему думку у тому разі, якщо не він готує текст постанови (ухвали). Як самостійний суб`єкт суддя-доповідач має також процесуальне право вимагати від всіх осіб, які присутні під час розгляду справи, дотримання вимог процесуального законодавства.

При цьому організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд визначає Закон України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до ст.1 якого судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними законом. Судову владу реалізовують судді та, у визначених законом випадках, присяжні шляхом здійснення правосуддя у рамках відповідних судових процедур.

Здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом (ст.6 Закону). Суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом (ст. 48 Закону).

Відповідно до ч.2 ст.2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Зокрема, у ч.5 ст.12 ЦПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

При цьому, відповідна процесуальна норма, яка забезпечує одну із основних засад судочинства, а саме змагальність сторін, наділяє відповідними повноваженнями суд, тобто усіх членів колегії апеляційного суду, а не виключно суддю-доповідача щодо здійснення наданої процесуальним законом компетенції.

З огляду на наведене та фактичні події, які зафіксовані у протоколі та засобами фіксації судового засідання, жодні дії щодо порушення основних засад (принципів) цивільного судочинства, визначених у ч.3 ст.2 ЦПК України суддею Журбою С.О. як членом колегії апеляційного суду, у провадженні якої перебуває справа, свого підтвердження не знайшли.

Усі запитання, роз`яснення висловлювались наведеним суддею виключно з дозволу головуючого судді по справі, з метою встановлення обставин справи та забезпечення дотримання прав усіх учасників процесу і виконання ними їхніх обов`язків та запобігання зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами. Відповідно кожний суддя, чи то суддя-доповідач, чи член колегії, наділений правом здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Враховуючи вищевикладене, жодних підстав для визнання обґрунтованими заперечень адвоката Якименка М.М. на дії головуючого судді Приходька К.П. не встановлено. Усі дії головуючого вчиненні з дотриманням норм процесуального права та були направлені на виконання завдань цивільного судочинства.

З урахуванням наведеного відповідно до ч.4 ст.214 ЦПК України підлягає постановленню ухвала про відхилення заявлених адвокатом Якименком Миколою Миколайовичем заперечення на дії головуючого судді Приходька К.П.

Керуючись ст.ст.214, 367, 381 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

заявлені представником ОСОБА_1 - адвокатомЯкименком Миколою Миколайовичем заперечення на дії головуючого судді Приходька К.П. щодо дій головуючого по справі відхилити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 25 червня 2024 року.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді Т.О. Писана

С.О. Журба