Дата документу 03.04.2024Справа № 645/5938/20
Провадження № 2/554/1474/2024
У Х В А Л А

Іменем України

03 квітня 2024 року м. Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави в складі:

головуючого судді Гольник Л.В.,

секретаря судового засідання Михайленко К.О.,

за участю представників відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ», Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, треті особи: Державний реєстратор приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоліївна, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договорів про відступлення прав вимоги, про скасування рішення державного реєстратора та скасування внесеного ним запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,-

в с т а н о в и в:

12.10.2020 року ОСОБА_3 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Банк «Таврика», Товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ», Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, треті особи: Державний реєстратор приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоліївна, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договорів про відступлення прав вимоги, про скасування рішення державного реєстратора та скасування внесеного ним запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

16.10.2020 року суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Ульяніч І.В. постановила ухвалу про відкриття загального позовного провадження.

16.04.2021 року суд закрив провадження в частині вимог до ПАТ «Банк «Таврика».

09.02.2022 року суд закрив підготовче провадження у справі та призначив її до судового розгляду по суті.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 08.03.2022 №2/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Фрунзенського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Відповідно до авторозподілу справа передана судді Октябрського районного суду м. Полтави Гольник Л.В.

Згідно з автоматизованим розподілом справа розподілена на суддю ОСОБА_6 .

Ухвалою суду від 22.09.2023 року справа прийнята до провадження судді Октябрського районного суду м. Полтави Гольник Л.В. та призначена до судового розгляду.

У судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про відкладення розгляду справи на іншу дати, посилаючись на те, що він проходить військову комісію.

У судовому засіданні представник відповідача Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Ярошенко А.С. зазначила, що позивач повторно не з`явився до суду. Також звернула увагу суд, що позивач не надає доказів поважності своєї неявки у судове засідання. Поведінка позивача свідчить про зловживання процесуальними правами. Надання повістки про явку до військкомату на 23.02.2024 року не підтверджує поважність причин неявки позивача до суду 03.04.2024 року. З огляду, на це наявні всі підстави для залишення позову без розгляду. Враховуючи те, що позивач та його представник повторно не з`явилися у судове засідання, то наявні підстави для залишення позову без розгляду, то просила суд залишити позов без розгляду на підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

У судовому засіданні представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ» Трофименко Р.О. вказував, що є підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з тим, що позивач не надав доказів поважності причин неявки у судове засідання.

У судове засідання треті особи до суду не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду, заяв та клопотань до суду не подавали.

Заслухавши представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження№ 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Як вбачається, у судові засідання 23.01.2024, 03.04.2024 року позивач не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду.

Суд бере до уваги, що позивач не з`явився у судове засідання 23.01.2024 року, заяв та клопотань суду не надав, але особисто отримав судову повістку.

03.04.2024 року на адресу Октябрського районного суду м. Полтави надійшла заява позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з проходженням ним ВЛК після отримання повістки № 7583.

Згідно фотокопії повістки № 7583 ОСОБА_3 викликаний до ІНФОРМАЦІЯ_1 на 23.02.2024 року о 09.00 год.

Позивач судову повістку про явку у судове засіданні 03.04.2024 року не отримав, зворотне повідомлення повернулося до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», заяву про розгляд справи у його відсутність не надав, хоча підготовче судове засідання було закрито та призначено судовий розгляд справи по суті, тобто сторони скористалися процесуальними правами на надання всіх необхідних доказів у справі, а надав заяву про відкладення розгляду справи.

Суд вважає, що вказана повістка не підтверджує поважність причин неявки позивача у судове засідання 03.04.2024 року.

На переконання суду, сторона позивача зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи, оскільки повторно без поважних причин не з`явилася у судове засідання.

У зв`язку з тим, що сторона позивача повторно не з`явилася у судове засідання, тому суд залишає позовну заяву без розгляду.

За таких обставин суд, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АНСУ», Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, треті особи: Державний реєстратор приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скульська Тетяна Анатоліївна, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договорів про відступлення прав вимоги, про скасування рішення державного реєстратора та скасування внесеного ним запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 04 квітня 2024 року.

Суддя Л.В.Гольник