Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/572/24
Провадження № 2/506/188/24
У Х В А Л А

про забезпечення позову

24.06.2024 року селище Окни

Красноокнянський районний суд Одеської області в складі

головуючого судді Чеботаренко О.Л.

секретаря Смернової Д.Ю.

розглянувши у судовому засіданні без виклику сторін заяву Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Цинєва Віталія Олександровича в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом

Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Цинєва Віталія Олександровича в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Приватний нотаріус Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєва Інна Петрівна про визнання недійсними договорів дарування земельних ділянок та скасування рішень нотаріуса щодо державної реєстрації права власності на земельні ділянки,

В С Т А Н О В И В :

21.06.2024 року до суду надійшла позовна заява Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Цинєва Віталія Олександровича в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Приватний нотаріус Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєва Інна Петрівна про визнання недійсними договорів дарування земельних ділянок та скасування рішень нотаріуса щодо державної реєстрації права власності на земельні ділянки.

Разом з позовною заявою позивачем до суду подано заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на майно, що є предметом позову, а саме на:

- земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0482, яка належить ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0270, яка належить ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Зазначена заява обгрунтована тим, що заявником в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» до суду подано позовну заяву до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Приватний нотаріус Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєва Інна Петрівна про визнання недійсними договорів дарування земельних ділянок, посвідчених 29.06.2023 року приватним нотаріусом Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєвою Інною Петрівною за номерами 1712 та 1713.

За посиланням позивача, підставою для звернення до суду стало неправомірне, з метою уникнення звернення стягнення на майно та уникнення виконання своїх зобов`язань, відчуження ОСОБА_1 свого майна на користь ОСОБА_2 на підставі договорів дарування. Позивач переконаний, що метою укладення ОСОБА_1 даних договорів дарування було приховати це майно від арешту та можливого в майбутньому звернення стягнення на майно в порядку виконання судового рішення, зокрема враховуючи той факт, що ОСОБА_1 , знаючи про вказані обставини та про те, що задоволення вимог Банку за рішенням суду буде здійснюватись за рахунок майна, що належить йому на праві власності, здійснив безоплатне відчуження нерухомого майна, що належить йому на праві власності.

Так, рішенням Красноокнянського районного суду Одеської області від 21.06.2017 року у справі №506/225/17 позовну заяву АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії-Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» про стягнення грошової суми з ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто на користь АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії-Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» заборгованість у розмірі 495589,57 грн та судові витрати в сумі 7433,84 грн. Станом на момент відчуження майна та на теперішній час залишок заборгованості за рішенням суду складає 321841,13 грн та судових витрат у розмірі 7433,84 грн. Згідно інформаційної довідки, ОСОБА_1 подарував 29.06.2023 року своєму сину ОСОБА_2 земельні ділянки з кадастровими номерами :01:001:0482 та :01:001:0270 та станом на теперішній час вказані земельні ділянки зареєстровані за ОСОБА_2 .

Вказані обставини, на думку позивача, є беззаперечним свідченням того, що вказані договори дарування було укладено з метою недопущення арешту або звернення стягнення на таке майно, при цьому відповідач ОСОБА_1 діяв недобросовісно та, зловживаючи своїми правами, завдав шкоди кредитору.

На переконання позивача, причиною, у зв`язку з якою потрібно забезпечити позов, є те, що відповідачем ОСОБА_2 можуть бути здійснені дії щодо відчуження майна на користь третіх осіб, що зробить неможливим виконання рішення суду в вищезазначеній справі. З поведінки відповідачів у справі вбачається, що 29.06.2023 року договори дарування були укладені з метою ухилення від виконання зобов`язань та недопущення арештів та можливого звернення стягнення на дане майно. Виходячи з викладеного, позивач вважає, що існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відповідача ОСОБА_2 , а саме на вказані земельні ділянки, які є предметом спору, може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача (у разі задоволення позову), за захистом яких останній звернувся до суду, адже у разі, якщо до закінчення розгляду справи відповідач здійснить відчуження спірного майна, то кредитор не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження без нових звернень до суду.

Дослідивши матеріали, додані до позовної заяви, суд приходить до такого.

Статтею 149 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Частиною 1 статті 151 ЦПК України визначено, що у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Крім того, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст.150 ЦПК України).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

В пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт.

Крім того, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як на ризики, що вказують на можливість утрудненого виконання рішення суду або ефективного захисту порушених прав позивача, останній у заяві про забезпечення позову посилається те, що з поведінки відповідачів у справі вбачається, що 29.06.2023 року договори дарування були укладені з метою ухилення від виконання зобов`язань та недопущення арештів та можливого звернення стягнення на дане майно. Виходячи з викладеного, позивач вважає, що існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відповідача ОСОБА_2 , а саме вказані земельні ділянки, які є предметом спору, може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача (у разі задоволення позову), за захистом яких останній звернувся до суду, адже у разі, якщо до закінчення розгляду справи відповідач здійснить відчуження спірного майна, то кредитор не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження без нових звернень до суду.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

Так, згідно п. 43 рішення ЄСПЛ по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та ураховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Фундаментальними критеріями, які формують висновок про наявність дійсних підстав для забезпечення позову, є логічний та юридичний аналіз обставин справи, на які посилається позивач, та доводи заяви про забезпечення позову. Процесуальні норми лише вказують на порядок вчинення дій.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору у даній справі є недобросовісне, на думку позивача, відчуження відповідачем ОСОБА_1 на користь свого сина ОСОБА_2 спірних земельних ділянок, шляхом укладення договорів дарування, що дає останньому можливість їх відчуження у майбутньому, що унеможливить виконання рішення суду, якщо в майбутньому воно буде ухвалено на користь позивача, яке може слугувати підставою для захисту інтересів АТ "Ощадбанк" при виконанні рішення Красноокнянського районного суду Одеської області від 21.06.2017 року у справі №506/225/17.

Таким чином, із врахуванням обставин справи, провівши оцінку наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення, враховуючи те, що метою забезпечення позову є реалізація в майбутньому актів правосуддя, при цьому такий захід забезпечення не несе загрози завдання збитків відповідачам, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153, 260, 261, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Цинєва Віталія Олександровича в інтересах Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» (, адреса: 65014, м.Одеса, вул.Базарна, 17) про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на:

- земельну ділянку, площею 4.2511 га, кадастровий номер :01:001:0482, яка належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянину України, уродженцю с.Цеханівка Красноокнянського району Одеської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку, площею 4.3281 га, кадастровий номер :01:001:0270, яка належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянину України, уродженцю с.Цеханівка Красноокнянського району Одеської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.п.15.5) п.1 Перехідних положень ЦПК України, на ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду через Красноокнянський районний суд Одеської області або безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Строк пред`явлення до виконання три місяці.

Суддя О. Л. Чеботаренко