ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/8612/24
провадження № 2/753/6042/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про прийняття зустрічної позовної заяви

"16" грудня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Каліушко Ф.А., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьомої Київської державної нотаріальної контори, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом

ВСТАНОВИВ:

29.04.2024 в провадження Дарницького районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьомої Київської державної нотаріальної контори, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Так, позовна заява мотивована тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 135 заводом ЗБК м. Києва від 26.01.1998 на підставі Розпорядження від 26.01.1998 №168, зареєстрованого в БТІ 20.02.1998, двокімнатна квартира АДРЕСА_1 , належить в рівних долях ОСОБА_3 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер, та його дружині ОСОБА_4 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла. Ще за свого життя, ОСОБА_3 було складено заповіт, у якому останній на випадок своєї смерті заповідав належну йому квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_2 . Вказаний заповіт було посвідчено державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. від 18.01.2001 та зареєстровано в реєстрі за №2у-158. Після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_2 звернувся до вищевказаного державного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте нотаріусом було відомовлено ОСОБА_2 у видачі такого свідоцтва, оскільки спадкоємець не надав правоустановлюючого документу на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 , яка на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 належала ОСОБА_3 . Враховуючи викладене, позивач змушений був звернутися з даним позовом до суду та просить визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку вищевказаної квартири в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01.05.2024 відкрито провадження у даній справі та призначено її в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 04.06.2024 витребувано у Сьомої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи №279/2016 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

02.07.2024, на виконання вимог ухвали суду від 04.06.2024, з Сьомої київської державної нотаріальної контори на адресу суду надійшла копія спадкової справи №279/2016 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Так, з вищевказаної спадкової справи вбачається, що спадкоємцем майна померлого ОСОБА_3 за законом є ОСОБА_4 (дружина покійного), а за заповітом ОСОБА_2 . При цьому, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.07.2024 за заявою представника позивача ОСОБА_2 адвоката Ванджурака Р.В. витребувано у Сьомої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_4 (дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

22.07.2024, на виконання вищевказаної ухвали суду від 04.07.2024, з Сьомої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №336/2017 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Так, з вищевказаної спадкової справи вбачається, що спадкоємицею майна померлої ОСОБА_4 за заповітом є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою суду від 26.09.2024 замінено неналежного відповідача Київську міську раду на ОСОБА_1 .

12.11.2024 ОСОБА_1 ознайомилась з матеріалами даної справи та отримала копію вищевказаної ухвали суду від 26.09.2024.

21.11.2024 представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Шиян Микола Миколайович через загальну канцелярію суду подав зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьомої Київської державної нотаріальної контори, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Так, зустрічна позовна заява обгрунтована тим, що 15.12.1982 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено шлюб. На підставі свідоцтва про право власності, виданого 135 заводом ЗБВ від 26.01.1998 (наказ №168), зареєстрованого в КП КМР «КМБТІ» 20.02.1998, останнім в рівних долях належить двокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_2 . Так, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, у зв`язку із чим відкрилась спадщина на 1/2 частини вказаної квартири. Після смерті ОСОБА_3 , його дружина ОСОБА_4 , звернулась до Сьомої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, де дізналась, що ОСОБА_3 ще за свого життя було складено заповіт, у якому він на випадок своєї смерті заповідав належне йому майно ОСОБА_2 . Водночас, враховуючи те, що ОСОБА_4 була непрацездатною вдовою ОСОБА_3 , незалежно від змісту заповіту вона мала право на половину частки з 1/2 частини квартири, яка належала б їй у разі спадкування за законом, тобто право на обов`язкову частку. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла та не встигла отримати свідоцтво про право на належну їй після смерті чоловіка спадщину, зокрема на 1/4 частини квартири. При цьому, ОСОБА_4 за свого життя було складено заповіт, у якому вона на випадок своєї смерті заповідала належне їй майно ОСОБА_1 . В подальшому, ОСОБА_1 звернулась до Сьомої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, яка складається з 3/4 частини вищевказаної квартири, однак державний нотаріус ОСОБА_5 відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на майно. Ознайомившись з матеріалами даної справи, ОСОБА_1 дізналась, що її право власності ще й частково оспорюється ОСОБА_2 , у зв`язку із чим остання змушена була звернутись до суду із зустрічним позовом про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, зокрема на 3/4 частини квартири.

За змістом чч. 1-3 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ЦПК України) відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає за можливе прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки зустрічна позовна заява відповідає вимогам статей 175 і 177 ЦПК України, обидва позови взаємопов`язані, виникають з одних правовідносин і спільний їх розгляд є доцільним, та об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

На підставі наведеного та керуючись стст. 175, 177, 193 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьомої Київської державної нотаріальної контори, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Зустрічний позов об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьомої Київської державної нотаріальної контори, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Призначити справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьомої Київської державної нотаріальної контори, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сьомої Київської державної нотаріальної контори, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 13 лютого 2025 року о 10 год. 45 хв. в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, зал. 120.

В підготовче судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

Копію даної ухвали надіслати сторонам у справі та копію зустрічної позовної заяви та доданих до неї матеріалів відповідачу та третій особі.

Роз`яснити відповідачу про те, що відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву на позов в п`ятнадцятиденний термін з дня отримання ухвали про відкриття провадження та доданих до неї документів.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити третій особі про право подати пояснення щодо позову протягом п`ятнадцяти днів з моменту його отримання, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання, та направити учасникам та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити сторонам права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі (ст. 43 ЦПК України), зокрема сторони мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dr.ki.court.gov.ua.

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.