справа № 462/2705/24
УХВАЛА

03 квітня 2024 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б. М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Львівького міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» про визнання дій та рішення неправомірними, зобов`язання до вчинення дій, -

встановив:

Представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвокат Винниченко М.П. від імені позивачів звернувся до суду із позовом, в якому просив зобов`язати ЛМКП «Львівтеплоенерго» провести перерахунок вартості послуг з централізованого опалення квартири позивачів за адресою: АДРЕСА_1 за період з листопада 2020 року по грудень 2024 року шляхом зменшення сум коригувань, які були відображені в повідомленнях на оплату послуг за 2020-2024 рр. в графі «Перерахунок» позивачам, а саме зобов`язати виключити з перерахунку та повідомлень про оплату суми нарахованих оплат, із врахуванням що позивачі не є споживачами послуг ЛМКП «Львівтеплоенерго», так як квартира позивачів з 09.10.2009 відключена від системи централізованого теплопостачання будинку ЛМКП «Львівтеплоенерго».

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддею встановлено, що така подана із порушенням вимог, визначених чинним цивільним процесуальним законодавством.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

З 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» в частині внесення змін зокрема до Цивільного процесуального кодексу і передбачає, що наявність електронного кабінету в ЄСІТС є обов`язковою для: адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів; органів державної влади та інших державних органів; органів місцевого самоврядування; інших юридичних осіб (публічного права).

Відповідно до внесених змін у процесуальному законодавстві подача позовної заяви, заяви про забезпечення позову, апеляційної та касаційної скарги особою, яка не зареєструвала електронний кабінет, але була зобов`язана це зробити має наслідком залишення цих документів без руху, а у разі невиправлення недоліків, тобто нереєстрації електронного кабінету, залишення таких заяв/скарг без розгляду.

Як встановлено із тексту позовної заяви, така підписана та подана від імені позивачів представником позивачів адвокатом Винниченко М.П., однак, всупереч вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України, не містить жодних відомостей щодо наявності зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі електронного кабінету, обов`язковість реєстрації якого для адвокатів визначена Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами».

Згідно змісту положення ч. 4 ст. 95 ЦПК України, визначено вимоги, яким повинні відповідати подані учасниками справи письмові докази, а саме: копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Як вбачається із представлених суду документів як додатків до позовної заяви, стороною позивачів належним чином завірено пакет копій документів до позовної заяви лише у примірнику для суду, однак копії тих же документів, які долучені до примірника позовної заяви для відповідача не містять належного засвідчення копій документів.

У відповідності до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Звертаючись 28.03.2024 до суду із позовом, зокрема про проведення відповідачем перерахунку вартості послуг з централізованого опалення квартири АДРЕСА_2 , позивачі просять здійснити такий перерахунок за період з листопада 2020 року по грудень 2024 року, однак позовна заява не містить викладу обставин з приводу заявленої вимоги в частині за 2024 рік, відтак позивачам слід уточнити заявлені позовні вимоги.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час подання позовної заяви складає відповідно 1211,20 грн.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви при зверненні до суду із позовною заявою позивачами не сплачено судовий збір, представник позивачів просить звільнити позивача ОСОБА_2 від сплати судового збору як учасника бойових дій, на підставі на п. а ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», або відстрочити обов`язок оплати судового збору до моменту ухвалення рішення по справі та просить врахувати, що інший позивач у справі ОСОБА_1 є матір`ю-героїнею.

Згідно вимог ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищевказані положення закону передбачають, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, зменшення розміру належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнення від їх сплати є правом суду, а не його обов`язком.

Крім того, з аналізу наведених норм вбачається, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, підставою для відстрочення сплати судового збору є такий, обумовлений виключними обставинами, майновий стан сторони, який об`єктивно унеможливлює сплату нею судового збору у відповідному розмірі.

Європейський суд з прав людини в свою чергу вказує, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Згідно долученої до матеріалів позовної заяви копії посвідчення серія НОМЕР_1 , встановлено, що ОСОБА_2 дійсно є учасником бойових дій.

Поруч з цим, суд звертає увагу на те, що вказаний позов до ЛМКП «Львівтеплоенерго» пред`явлено до суду трьома позивачами.

Згідно ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік, за чиїм клопотанням передбачено право суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору, відтак судом не можуть бути взяті до уваги покликання про те, що позивач ОСОБА_1 є матір`ю-героїнею, як на підставу для звільнення чи відстрочення сплати судового збору, оскільки таке суперечить вимогам ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

За приписами ч. 3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, відстрочення його сплати чи зменшення судового збору є встановлення майнового стану сторони, яка заявила відповідне клопотання. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

В свою чергу, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не вказали підстав відстрочення від сплати судового збору, як і не надали доказів на підтвердження наявності таких підстав.

У відповідності до вимог ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Львівького міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» про визнання дій та рішення неправомірними, зобов`язання до вчинення дій залишити без руху.

Позивачі мають право протягом строку, який не перевищує п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху письмово усунути вказані недоліки.Якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачі не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) Б.М. Гедз

З оригіналом згідно. Оригінал ухвали у справі № 462/2705/24

Суддя: Б.М.Гедз