Справа № 638/3894/23
Провадження № 2/638/1068/24
УХВАЛА

Іменем України

19 березня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Смирнова В.А.

за участю секретаря Каркан А.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів),-

ВСТАНОВИВ:

05 травня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовною заявою до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів).

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 11 травня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів). Призначено підготовче засідання.

24 липня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про збільшення розміру позовних вимог.

В підготовче засідання позивач не заявився. Подав заяву з проханням слухати справу у його відсутність.

В підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Качмар Вячеслав Олександрович просив суд залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог.

Згідно з п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Пунктом три частини другої статті 197 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Отже, посилання представника третьої особи про неможливість уточнення позовних вимог є безпідставними.

Крім того суд зазначає наступне.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Судувикладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема устатті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Отже, суд вважає, що зі змісту поданої позивачем заяви про збільшення позовних вимог не вбачається одночасна зміна предмету та підстави позову.

Таким чином, клопотання представника відповідача ОСОБА_2 , адвоката Качмар Вячеслава Олександровича про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 197, 198, 258-261, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 , адвоката Качмар Вячеслава Олександровича про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Повний текст Ухвали складено 22 березня 2024 року.

Суддя В.А. Смирнов