КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-з/824/1376/2024 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.
УХВАЛА

про виправлення описки

18 грудня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Гаращенка Д.Р.

суддів Шебуєвої В.А., Писаної Т.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 11 липня 2024 року у справі за заявою адвоката Кучерявого Дмитра Владиславовича - представника ОСОБА_1 про розподіл судових витрат у справі за апеляційними скаргами ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року та на додаткове рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Просив суд стягнути з ОСОБА_2 на його користь грошові кошти в сумі 3882,00 Євро, яка складається із заборгованості за тілом у розмірі 1 000,00 Євро та заборгованості по процентам за період з 16 лютого по 16 жовтня 2022 року у розмірі 2 882,00 Євро.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики від 16 серпня 2021 року у розмірі 2 000 Євро, яка складається із заборгованості за тілом у розмірі 1 000,00 Євро та заборгованості по процентам за період з 16 лютого по 16 квітня 2022 року у розмірі 1 000,00 Євро. В решті позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 719 грн 40 коп.

Додатковим рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року від 13 червня 2023 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 26 000 грн 00 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 23 червня 2023 року ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року в частині задоволених позовних вимог та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову у цій частині.

Не погоджуючись з додатковим рішенням суду першої інстанції, 23 червня 2023 року ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати додаткове рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 червня 2023 року та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року залишено без змін.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, додаткове рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 червня 2023 року змінено, викладено мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

В іншій частині додаткове рішення суду першої інстанції залишено без змін.

26 квітня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 - Кучерявий Д.В. подав заяву про ухвалення додаткового рішення, в якій просив визнати причини пропуску строку поважними та поновити строк на звернення до суду. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати, що складаються з витрат на професійну правничу допомогу при розгляді Київським апеляційним судом справи в загальному розмірі 28 000,00 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 липня 2024 року заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Кучерявого Дмитра Владиславовича про ухвалення додаткового рішення задоволено.

2 вересня 2024 року адвокат Кучерявий Дмитро Владиславович представник ОСОБА_1 подав до суду заяву про виправлення описки у тексті постанови Київського апеляційного суду від 11 липня 2024 року, відповідно до якої просив виправити допущену описку, а саме замість помилково зазначеного реєстраційного номера облікової картки платника податків ОСОБА_2 НОМЕР_1 . зазначити вірний НОМЕР_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущену в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення(неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Відповідний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц (провадження 61-3069св21).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23 зазначила, що виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільних справах» від 18 грудня 2009 року № 14 передбачено, що, вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичної помилки, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Колегією суддів було встановлено, що допущена описка є опискою заявника, а не суду.

Рішення суду набрало законної сили. На виконання судового рішення представнику позивача видано виконавчий лист в якому РНКОПП зазначено відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 11 липня 2024 року, але заявник не просить її виправити описку.

Керуючись ст. 269 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в постанові Київського апеляційного суду від 11 липня 2024 року залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді В.А. Шебуєва

Т.О. Писана