Справа № 675/2073/23
Провадження № 2/675/166/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" червня 2024 р. м.Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі головуючого -

судді Демчука П.В.,

з участю секретаря судового засідання Григор`євої О.С.,

прокурора ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяслав в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом першого заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Плужненської сільської ради Шепетівського району, ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки та повернення земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2023 року перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить: визнати недійсними п. 2.1 рішення Плужненської сільської ради від 25.06.2020 року № 4/4 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) ОСОБА_2 »; зобов`язати ОСОБА_2 повернути земельну ділянку площею 0,1781 га, кадастровий номер :06:018:0010на користь територіальної громади в особі Плужненської сільської ради; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,1781 га, кадастровий номер :06:018:0010; скасувати у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельних ділянок за кадастровим номером :06:018:0010.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до рішення Хмельницької обласної ради № 13 від 16 грудня 1998 року «Про розширення та впорядкування природно-заповідного фонду області» до складу природно-заповідного фонду Хмельницької області включено гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» площею 103,2 га на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Згідно з ст. 53 Закону України» «Про природно-заповідний фонд» Держуправління Мінприроди в Хмельницькій області передало під охорону М`якотівській сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» площею 103,2 га, про що складено Охоронне зобов`язання № 468 від 21 травня 2008 року. ДП «Поділлягеодезкартографія» виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Межі земельної ділянки встановлено в натурі, межові знаки для забезпечення їх схоронності передано М`якотівській сільській раді.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. На землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Статтею 9 Закону визначено допустимі цілі та види використання природно-заповідного фонду та встановлено можливість здійснення діяльності, яка не суперечитиме цільовому призначенню територій та об`єктів даного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворенню та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів.

Однак рішенням Плужненської сільської ради від 25.06.2020 року № 4/4 затверджено технічну документацію із землеустрою та передано у власність ОСОБА_2 земельну ділянку з кадастровим номером :06:018:0010 площею 0,1781 га для ведення особистого селянського господарства. На підставі вказаного рішення 27.08.2020 року за ОСОБА_2 зареєстровано право приватної власності на вказану земельну ділянку.

Відповідно до висновку комплексної судової експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи № 1587/1588/22-26/2111-2150/23-26, цільове призначення земельної в межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «М`якотівський» землі природно-заповідного фонду, до моменту її відчуження у приватну власність відносилась до земель заказника місцевого значення «М`якотівський».

Разом з тим, отримання у власність земельних ділянок природно-заповідного фонду для ведення особистого селянського господарства суперечить положенням ст. 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», яка не передбачає використання територій природно-заповідного фонду для таких цілей.

Водночас відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє.

Також всупереч вимогам ч. 3 ст. 186-1 ЗК України проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером 0:06:018:0010 не погоджено з Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації, а тому прокурор звернувся із даним позовом до суду.

Ухвалою судді від 19 січня 2024 року прийнято позовну заяву першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 23 квітня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті.

Прокурор Шудра Ю.В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві, просила їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 проти задоволення позову не заперечила.

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області у судове засідання не з`явився.

Представник відповідача Плужненської сільської ради Мартинюк В.Г. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, подав до суду письмову заяву про слухання справи за його відсутності та про визнання позовних вимог прокурора.

Заслухавши пояснення прокурора, відповідачки, перевіривши письмові матеріали справи, суд знаходить, що позов заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом об`єктивно встановлено, що відповідно до рішення пленарного засідання позачергової дев`ятнадцятої сесії сьомого скликання Плужненської сільської ради від 25 червня 2020 року № 4/4 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) та передано у приватну власність ОСОБА_2 , земельну ділянку з кадастровим номером:06:018:0010 площею 0,1781, яка розташованав с. Велика Радогощ Ізяславського району Хмельницької області, для ведення особистого селянського господарства.

27.08.2020 року державним реєстратором Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області Зволінською Ю.О. проведено державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,1781 га з кадастровим номером :06:018:0010, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 354008943 від 11 листопада 2023 року.

Судом також встановлено, що гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» був створений на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області на підставі рішення четвертої сесії Хмельницької обласної ради № 13 від 16 грудня 1998 року «Про розширення та впорядкування природно-заповідного фонду області». Вказаний заказник набув статусу об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення.

Згідно зі ст. 53 Закону України» «Про природно-заповідний фонд України» Держуправління Мінприроди України в Хмельницькій області передало під охорону М`якотівській сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» площею 103,2 га, про що складено Охоронне зобов`язання № 468 від 21 травня 2008 року.

Відповідно до договору між Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища у Хмельницькій області та ДП «Поділлягеодезкартографія» № 1653/10-09/09 від 29 вересня 2009 року виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» площею 105,47 га на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Межі земельної ділянки встановлено в натурі, межові знаки для забезпечення їх схоронності передано М`якотівській сільській раді Ізяславського району Хмельницької області.

Відповідно до п.п. 1.1., 1.2. Положення «Про гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський», затвердженого Наказом державного управління охорони навколишнього природного середовища в Хмельницькій області № 38 від 17 жовтня 2008 року, гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» створено з метою збереження в природному стані болотного масиву з вкритими лісом площами та ділянками відпрацьованих торфовищ. Заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою часткою світової системи природних технологій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною.

Разом з тим, відповідно до висновку комплексної судової земельно-технічної експертизи, оціночно-земельної експертизи та експертизи з питань землеустрою № 1587/1588/22-26/2111-2150/23-26 від 14 липня 2023 року, проведеної у кримінальному провадженні № 0000025, цільове призначення земельноїділяноки з кадастровим номером:06:018:0010 в межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «М`якотівський» землі природно-заповідного фонду. Координати поворотних точок меж земельної ділянки накладаються (нашаровуються) на координати поворотних точок меж земельної ділянки гідрологічного заказника «М`якотівський» із площею накладення 0,1781 га.

Аналогічні обставини підтверджуються і наданою прокурором планом-схемою розташування земельної ділянки з кадастровим номером :06:018:0010 у межах природно-заповідного фонду - гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» згідно проекту створення території та об`єкта природно-заповідного фонду вказаного заказника та технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський», виготовленою сертифікованим інженером-землевпорядником ОСОБА_3 .

За повідомленням Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 34-99-2922/23 від 17 жовтня 2023 року проекти землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером:06:018:0010 для погодження до Департаменту не надходили.

Також згідно з повідомленням Секретаріату Кабінету Міністрів України № 26803/0/2-23 від 18 жовтня 2023 року Кабінетом Міністрів України рішення про погодження зміни цільового призначення земельної ділянки з кадастровим номером:06:018:0010 у межах території та охоронної зони об`єкта природно-заповідного фонду гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області не приймалося.

Частиною 3 ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» передбачено, що на землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням.

Згідно з ч. 3 ст. 186-1 ЗК України (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, земельної ділянки, розташованої на території чи в межах об`єкта природно-заповідного фонду або в межах прибережної захисної смуги, підлягає також погодженню з структурним підрозділом обласної, Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Судом встановлено, що на час формування земельної ділянки з кадастровим номером :06:018:0010 та винесення оспорюваного рішення про затвердження технічної документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки, яка відноситься до земель природно-заповідного фонду, у власність відповідачці ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства необхідною умовою було погодження Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Водночас, як зазначено вище, за повідомленням Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 34-99-2922/23 від 17 жовтня 2023 року проекти землеустрою щодо відведення земельної ділянки для погодження до Департаменту не надходили, що свідчить про набуття відповідачкою права власності на спірні земельні ділянки з порушенням вимог Закону.

Згідно з ст. 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» території природно-заповідного фонду можуть використовуватися у природоохоронних цілях; у науково-дослідних цілях; в оздоровчих та інших рекреаційних цілях; в освітньо-виховних цілях; для потреб моніторингу навколишнього природного середовища.

Отже, суд приходить до висновку, що отримання відповідачкою у власність земельної ділянки природно-заповідного фонду для цілей ведення особистого селянського господарства суперечить вказаним положенням Закону.

Водночас відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє.

Звернення прокурора з даним позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельної ділянки у комунальну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес.

З врахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що обґрунтованим згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України та ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є звернення прокурора з позовом до суду в цій справі, оскільки має місце порушення інтересів держави.

Статтею 14 Конституції України передбачено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

На підставі ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Землі природно-заповідного фонду в силу закону перебувають під особливою охороною держави, мають обмежений режим господарювання та не можуть передаватись у приватну власність згідно положень ст. 83 ЗК України.

Надання у власність земельної ділянки природоохоронного призначення з порушенням ЗК України та Закону України «Про природно-заповідний фонд України» треба розглядати як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади. У такому разі позовну вимогу про зобов`язання повернути земельну ділянку слід розглядати як негаторний позов, який можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки природоохоронного призначення. Законний володілець земельної ділянки природно-заповідного фонду може вимагати усунення порушення його права користування на цю ділянку, зокрема, вимагаючи повернути таку ділянку.

З урахуванням викладеного, належним способом захисту порушеного права є пред`явлення негаторного позову в порядку ст. 391 ЦК України з метою усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природоохоронного призначення дійсного власника територіальної громади в особі Плужненської сільської ради.

Земельна ділянка з кадастровим номером :06:018:0010 не могла бути передана у приватну власність ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства, оскільки належать до земель природно-заповідного фонду.

Також відповідно до приписів ч. 13 ст. 79-1 ЗК України земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі, зокрема, скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації.

Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

У силу розташування земельної ділянки з кадастровим номером :06:018:0010 у межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «М`якотівський», цільового призначення земельної ділянки у межах гідрологічного заказника землі природно-заповідного фонду, наявності обмежень у використанні земельної ділянки і неможливості в силу закону виникнення приватного власника на такі землі, наявні правові підстави для задоволення позову прокурора у частині вимог про зобов`язання ОСОБА_2 повернути земельну ділянку територіальній громаді в особі Плужненської сільської ради.

Державна реєстрація спірної земельної ділянки у Державному земельному кадастрі як ділянок сільськогосподарського призначення та проведена державна реєстрація права власності ОСОБА_2 перешкоджає позивачу повернути земельні ділянки на користь територіальної громади в особі Плужненської сільської ради і відновити її цільове призначення як земельної ділянки природно-заповідного фонду.

Тому ефективним та належним способом захисту прав позивача є також вимоги про скасування державної реєстрації спірної земельної ділянки у Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації права власності відповідачки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Водночас застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача.

За змістом ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини, практики ЄСПЛ (рішення у справах «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року, «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року), втручання в право особи на мирне володіння майном має бути законним, повинно переслідувати «суспільний, публічний» інтерес та бути пропорційним визначеним цілям.

Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок природо-заповідного фонду до комунальної власності, що незаперечно становить суспільний інтерес.

Виходячи з основних критеріїв дотримання вимог Статті 1 Першого протоколу до Конвенції у вказаній справі, суд констатує, що таке втручання у майно відповідачки є законним в контексті положень національного законодавства; переслідує «суспільний, публічний» інтерес, при цьому буде дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та приватними інтересами відповідача, а отже, таке втручання буде законним та справедливим.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони в рівних частках, при цьому у зв`язку із визнанням позову відповідачами з них підлягає стягненню на користь Хмельницької обласної прокуратури 50% сплаченого судового збору, решта 50 % підлягає поверненню з державного бюджету України.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 141, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву задовольнити.

Визнати недійсним п. 2.1 рішення Плужненської сільської ради № 4/4 від 25.06.2020 року «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) ОСОБА_2 ».

Зобов`язати ОСОБА_2 повернути земельну ділянку площею 0,1781 га, кадастровий номер :06:018:0010 на користь територіальної громади в особі Плужненської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області.

Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,1781 га, кадастровий номер :06:018:0010.

Скасувати державну реєстрацію земельної ділянки за кадастровим номером :06:018:0010 у Державному земельному кадастрі.

Повернути Хмельницькій обласній прокуратурі з державного бюджету України 50 % судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви відповідно до платіжної інструкції № 3139 від 18 грудня 2023 року, а саме 5368 грн.

Стягнути із Плужненської сільської ради на користь держави 2684 грн. у відшкодування сплаченого судового збору.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь держави 2684 грн. у відшкодування сплаченого судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на його апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя П.В.Демчук