Справа № 368/1672/23
Рішення

Іменем України

"26" квітня 2024 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , - про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -

В С Т А Н О В И В :

16.11.2023 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , - про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в прохальній частині якої позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду.

2. Визнати причини пропуску ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 поважними та встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 .

Позовні вимоги позивачка ОСОБА_1 обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права:

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_8 .

За життя ОСОБА_8 належала на праві власності 1/2 частина житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначене нерухоме майно належало померлому ОСОБА_8 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.06.1998 року, посвідченого державним нотаріусом Кагарлицької державної нотаріальної контори Воловенко Р.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 1с-1044.

24.12.1998 року ОСОБА_8 склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Ставівської сільської ради Кагарлицького району Київської області Савченко О.Б. та зареєстрований в реєстрі за № 33, згідно з яким 1/2 частину житлового будинку і усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що належало йому на день смерті і на що за законом мав право, померлий ОСОБА_8 заповів ОСОБА_7 .

Отже, ОСОБА_7 належав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер.

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина на належне йому майно, у тому числі на 1/2 частину вищевказаного житлового будинку.

Згідно зі ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

ОСОБА_7 заповіту після себе не залишив.

ОСОБА_1 (далі - Позивач) є дружиною померлого ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 20.10.2023 року. Отже, Позивач є спадкоємцем майна померлого ОСОБА_7 за законом першої черги.

Крім Позивача, іншим спадкоємцями майна ОСОБА_7 є ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (далі - Відповідачі).

9.06.2023 року Позивач у встановленому законом порядку звернулася до державного нотаріуса Кагарлицької державної нотаріальної контори Грачової Л.І. із заявою про прийняття спадщини.

У листі від 09.06.2023 року з вих. №239/02-14 нотаріус повідомила Позивачу, що з наявних документів вбачається, що Позивач не була зареєстрована разом із спадкодавцем за однією адресою станом на день його смерті, що свідчить про те, що нею був пропущений шестимісячний строк на прийняття спадщини ОСОБА_7 . У зв`язку з викладеним, нотаріусом було роз`яснено Позивачу право звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, Позивач не може оформити спадщину свого чоловіка ОСОБА_7 в нотаріальному порядку та змушена звернутися до суду з позовом про встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Слід заначити, що Позивач з поважних причин своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини свого чоловіка ОСОБА_7 , оскільки їй не було відомо про наявність у ОСОБА_7 нерухомого майна, яке Позивач могла б успадкувати. Так, Позивач не знала, що померлий ОСОБА_8 заповів 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 на користь її чоловіка. Крім того, ОСОБА_7 не складав заповіту, що на думку Позивача додатково свідчило про те, що нерухомого майна, яке могло б увійти до складу спадщини, у нього не було.

Коли Позивачу стало відомо про те, що вона може успадкувати 1/2 частину житлового будинку у АДРЕСА_1 після свого чоловіка та отримала відповідні документи, які це підтверджують, то звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак, їй було повідомлено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини уже минув та для поновлення такого строку необхідно звернутися з позовом до суду.

Таким чином, строк на прийняття спадщини Позивачем був пропущений з поважних причин, оскільки Позивач мала усі розумні підстави вважати, що нерухомого майна у власності ОСОБА_7 не було. Проте, на даний час без поновлення пропущеного строку на подання заяви про прийняття спадщини, Позивач не може реалізувати свої права як спадкоємець та отримати спадщину свого чоловіка.

Виходячи з наведеного, Позивачем було пропущено встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому наявні усі підстави для задоволення позову та визначення їй додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі ч. 1 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» та керуючись статтями 4, 174 - 175, 315-319 ЦПК України, - позивачка ОСОБА_1 просить задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви.

16.11.2023 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/1672/23, провадження № 2/368/629/23.

12.04.2024 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено справу до слухання в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 09.02.2024 року.

09.02.2024 року проведення пдготовчого судового засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 20.03.2024 року в зв`язку з неявкою сторін.

20.03.2024 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 11 год. 00 хв. 26.04.2024 року в зв`язку з неявкою сторін.

В судове засдання, яке відбулося 26.04.2024 року, позивачка ОСОБА_1 , не з`явилася, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява позивачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

В судове засідання, яке відбулося 26.04.2024 року, відповідач ОСОБА_2 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява відповідача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, позовні вимоги визнає та просить позов задовольнити, процесуальні наслідки визнаня позову йому зрозумілі.

В судове засідання, яке відбулося 26.04.2024 року, відповідачка ОСОБА_3 , - не з`явилася, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява відповідачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги визнає та просить позов задовольнити, процесуальні наслідки визнаня позову їй зрозумілі.

В судове засідання, яке відбулося 26.04.2024 року, відповідач ОСОБА_9 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява відповідача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, позовні вимоги визнає та просить позов задовольнити, процесуальні наслідки визнаня позову йому зрозумілі.

В судове засідання, яке відбулося 26.04.2024 року, відповідачка ОСОБА_5 , - не з`явилася, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява відповідачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги визнає та просить позов задовольнити, процесуальні наслідки визнаня позову їй зрозумілі.

В судове засідання, яке відбулося 26.04.2024 року, відповідач ОСОБА_6 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява відповідача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, позовні вимоги визнає та просить позов задовольнити, процесуальні наслідки визнаня позову йому зрозумілі.

Визнання позову відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні дає підставу суду застосувати положення ч. 3 ст. 200 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Отже, на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України суд приходить до висновку щодо можливості винесення судового рішення по результатам проведення підготовчого судового засідання, не призначаючи судове засідання до основного судового розгляду по суті.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви задовольнити, - шляхом винесення судового рішення, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права:

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер спадкодавець по даній справі, - ОСОБА_8 .

За життя ОСОБА_8 належала на праві власності 1/2 частина житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Вищезаначене нерухоме майно належало померлому ОСОБА_8 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.06.1998 року, посвідченого державним нотаріусом Кагарлицької державної нотаріальної контори Воловенко Р.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 1с-1044.

24.12.1998 року ОСОБА_8 склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Ставівської сільської ради Кагарлицького району Київської області Савченко О.Б., та зареєстрований в реєстрі за № 33, згідно з яким 1/2 частину житлового будинку і усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що належало йому на день смерті і на що за законом мав право, померлий ОСОБА_8 заповів ОСОБА_7 .

Отже, ОСОБА_7 належав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер.

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина на належне йому майно, у тому числі на 1/2 частину вищевказаного житлового будинку.

Згідно зі ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч.ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини

Згідно ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

ОСОБА_7 заповіту після себе не залишив.

ОСОБА_1 (далі - Позивач) є дружиною померлого ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 20.10.2023 року. Отже, Позивач є спадкоємцем майна померлого ОСОБА_7 за законом першої черги.

Крім Позивача, іншим спадкоємцями майна ОСОБА_7 є:

- ОСОБА_2 ;

- ОСОБА_4 ;

- ОСОБА_3 ;

- ОСОБА_5 ;

- ОСОБА_6 , - відповідачі по справі.

09.06.2023 року Позивач у встановленому законом порядку звернулася до державного нотаріуса Кагарлицької державної нотаріальної контори Грачової Л.І. із заявою про прийняття спадщини.

У листі від 09.06.2023 року з вих. №239/02-14 нотаріус повідомила Позивачу, що з наявних документів вбачається, що Позивач не була зареєстрована разом із спадкодавцем за однією адресою станом на день його смерті, що свідчить про те, що нею (позивачкою) був пропущений шестимісячний строк на прийняття спадщини ОСОБА_7 .

У зв`язку з викладеним, нотаріусом було роз`яснено Позивачу право звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, Позивач не може оформити спадщину свого чоловіка ОСОБА_7 в нотаріальному порядку та змушена звернутися до суду з позовом про встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Слід заначити, що Позивач з поважних причин своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини свого чоловіка ОСОБА_7 , оскільки їй не було відомо про наявність у ОСОБА_7 нерухомого майна, яке Позивач могла б успадкувати.

Так, Позивач не знала, що померлий ОСОБА_8 заповів 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 на користь її чоловіка. Крім того, ОСОБА_7 не складав заповіту, що на думку Позивача додатково свідчило про те, що нерухомого майна, яке могло б увійти до складу спадщини, у нього не було.

Коли Позивачу стало відомо про те, що вона може успадкувати 1/2 частину житлового будинку у АДРЕСА_1 після свого чоловіка та отримала відповідні документи, які це підтверджують, то відразу, незволікаючи звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак, їй було повідомлено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини уже минув та для поновлення такого строку необхідно звернутися з позовом до суду.

Таким чином, строк на прийняття спадщини Позивачем був пропущений з поважних причин, оскільки Позивач мала усі розумні підстави вважати, що нерухомого майна у власності ОСОБА_7 не було. Проте, на даний час без поновлення пропущеного строку на подання заяви про прийняття спадщини, Позивач не може реалізувати свої права як спадкоємець та отримати спадщину свого чоловіка, які слід поновити шляхом постановлення судового рішення.

Виходячи з наведеного, Позивачем було пропущено встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому наявні усі підстави для задоволення позову та визначення позивачці ОСОБА_1 додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 1 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 4, 174- 175, 258 259, 263 265, 268, 272 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , - про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визнати причини пропуску фізичною особою:

- ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженкою село Кривопілля Верховинського району Івано Франківської області, громадянкою України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_2 , виданий 14 вересня 1999 року Верховинським РВ УМВС України в Івано Франківській області, РНОКПП: НОМЕР_3 ), шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 в селі Кривопілля Верховниського району Івано Франківської області, Україна, (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 , яке видане 03 жовтня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Верховинського районного управління юстиції в Івано Франківській області, актовий запис про смерть № 81 від 03 жовтня 2013 року), -- поважними, та:

- встановити фізичній особі, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженці село Кривопілля Верховинського району Івано Франківської області, громадянці України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_2 , виданий 14 вересня 1999 року Верховинським РВ УМВС України в Івано Франківській області, РНОКПП: НОМЕР_3 ), - додатковий строк у три місяці з дня вступу даного рішення в законну силу, - для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 в селі Кривопілля Верховниського району Івано Франківської області, Україна, (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 , яке видане 03 жовтня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Верховинського районного управління юстиції в Івано Франківській області, актовий запис про смерть № 81 від 03 жовтня 2013 року).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: Закаблук О.В.