ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/767/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" червня 2024 р. селище Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Говорухи В.О., за участю секретаря судового засідання Єрмолаєвої О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Петриківської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

15.05.2024 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області за підсудністю з Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 до Шульгівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, в якій позивач та його представник просять суд визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом/заповітом після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,25 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . При зверненні до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, постановою від 08 березня 2024 нотаріусом будо відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що позивач не подав заяву про отримання спадщини в установлений 6-ти місячний строк з дня смерті спадкодавця.

Позивач, посилаючись на те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений ним у зв`язку із введеним воєнним станом, під час якого багато державних установ не працювали, загубленістю документів та скрутним фінансовим становищем, просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

16.05.2024 від представника позивача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про заміну первісного відповідача Шульгівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області на належного відповідача Петриківську селищну раду Дніпровського району Дніпропетровської області.

Ухвалою судді від 17.05.2024 відкрито провадження по справі та справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 13.06.2024 підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника Петриківської селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку.

Як передбачено ст.ст. 15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За загальним правилом (частина 1статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого Царичанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). (а.с. 7)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,25 га, кадастровий номер: :03:002:0119, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_3 на праві приватної власності на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ№064247, виданого 22.11.2010 відділом Держкомзему у Петриківському районі Дніпропетровської області на підставі рішення сесії Шульгівської сільської ради від 02.10.2009 p. №319-34V, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договір оренди землі за № 66, що відображено в постанові від 08 березня 2024 приватного нотаріуса.

Позивач ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 . (а.с. 8)

Згідно спадкової справи №29/2024, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , особи, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , відсутні. Заповіти не посвідчувались. Відповідно до довідки № 2478, виданої виконавчим комітетом Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області 26.09.2022, з померлим на день смерті ніхто не був зареєстрований. (а.с. 31)

Позивач звернувся до Приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Верховецької В.Е. із заявою про прийняття спадщини. Однак, постановою від 08 березня 2024 нотаріус відмовив у видачі Свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що позивач не подав заяву про отримання спадщини в установлений 6-ти місячний строк з дня смерті спадкодавця. (а.с. 9)

За змістом позовної заяви слідує, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини, у зв`язку з введенням на території України воєнного стану, що триває й зараз, під час якого багато державних установ не працювали, з необізнаністю щодо строків для подання заяви про прийняття спадщини, загубленістю документів, в тому числі свідоцтва про народження, що встановлює родинний зв`язок та скрутним фінансовим становищем, що не давало можливості сплатити нотаріальні послуги.

Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених ним на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Верховний Суд у постанові від 22.12.2021 у справі №703/4978/19 зазначив, що законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Тобто суд, розглядаючи такі позови, встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), Верховного Суду України від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17) відповідно до частини третьої етапі 1272ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з позовної заяви позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних з неможливістю реалізувати своє право, у зв`язку із введенням в державі воєнного стану.

Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Таким чином, враховуючи, що після смерті ОСОБА_3 спадкоємцем за законом є ОСОБА_1 , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач на час смерті спадкодавця разом зі спадкодавцем не проживав та пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю щодо обмежувальних строків для подання заяви про прийняття заяви та введенням воєнного стану у державі, суд вважає поважною причиною його пропуску, а тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, доведений і підлягає задоволенню.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп., яка на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує.

Керуючись ст.ст.4,12,13,258,259,263-265 ЦПК України, ст.ст.1218,1261, 1269, 1270,1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Петриківської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю один місяць з часу набрання рішенням законної сили, для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: В. О. Говоруха