ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8505/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Столичний комфорт" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

у серпні 2024 року ТОВ "Столичний комфорт" звернулося до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . ТОВ "Столичний комфорт" є експлуатуючою організацією, яка здійснює обслуговування вищезгаданого будинку. У зв`язку із неналежним виконанням обов`язків відповідача щодо сплати спожитих послуг у період з 01 серпня 2021 року по 01 червня 2024 року, у нього утворилася заборгованість, яка разом із 3% річних від суми боргу та сумою інфляційних втрат складає 21 683,88 грн. Зазначену суму заборгованості, суму сплаченого судового збору у розмірі 3028 грн та витрати понесені позивачем на професійну правову допомогу у розмірі 7000 грн, позивач просить стягнути на свою користь з відповідача у судовому порядку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 серпняя 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 12 серпня 2024 року

16 серпня 2024 року до суду надійшла інформація з електронного реєстру територіальної громади "ГІОЦ/КМДА", у якій зазначено, що відповідач ОСОБА_1 значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 20 серпня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд позовної заяви за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін

У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками двічі направлялися відповідачу на адресу його місця реєстрації: АДРЕСА_2 , та адресу місцезнаходження майна, по якому виникла заборгованість за несплату внесків за по утриманню будинку та прибудинкової території: АДРЕСА_1 проте поверталися до суду без вручення адресату, з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов наступного висновку.

ТОВ «Столичний Комфорт» зазначає, що є експлуатуючою організацією, яка здійснює обслуговування будинку АДРЕСА_1 .

Вбачається, що 07 грудня 2021 року між ТОВ "Столичний комфорт" та ОСОБА_1 було підписано угоду № А167/6 про надання приміщення для виконання ремонтно-оздоблювальних робіт, додатком до якої є розрахунок ціни на послугу з управління багатоквартирним будинком та перелік складових, відповідно до якого тариф, що застосовується за надані послуги складає 9,08 грн за м2 житлової площі. Вбачається, що вказаний додаток містить підпис ОСОБА_1 .

Статтею 322 ЦК України визначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до положень частини п`ятої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на споживачів покладається обов`язок оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Статтею 9 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги", споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

У відповідності до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до статті 610 ЦКУ порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

При цьому, вимоги позову мотивовані тим, що відповідач є власником та споживачем житлово-комунальних послуг.

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . Наявна у матеріалах справи угода № А167/6 про надання приміщення для виконання ремонтно-оздоблювальних робіт, підписана 07 грудня 2021 ркоу між ТОВ «Столичний комфорт» та ОСОБА_1 як майбутнім власником (інвестором), не підтверджує права власності останнього на вказану квартиру.

Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачем до позову не долучено.

Окрім того, за відомостями, які надійшли до суду з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» відповідач ОСОБА_1 не значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Більше того, згідно інформації з відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_1 з 07 червня 1996 року по дату отримання вказаної інформації значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, матеріали справи не містять відомостей про те, що відповідач ОСОБА_1 є власником майна за адресою: АДРЕСА_1 , або споживачем послуг, які надаються позивачем за вказаною адресою.

Відповідно вимог частин першої, другої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Відповідно до вимог статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із статтями 81, 83 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

На підставі статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, одним з основних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності.

Названий принцип полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторін. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує.

Зважаючи на відсутність доказів того що відповідач був/є власником нерухомого майна або проживав у вказаній квартирі чи наразі є її користувачем, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги по квартирі АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В

у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Столичний комфорт" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя К.В. Шаповалова