Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3001/23
Провадження № 2/711/427/24
05 квітня 2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого - судді Булгакової Г.В.,
за участю секретаря судового засідання - Мелещенкової А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , яка дії в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Фіщук Сергій Олексійович про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-
12.05.2023 представник ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 - адвокат Кучер Ю.В. звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси із вищевказаним позовом, в якому просилавизнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_5 .
В обґрунтування позовних вимог зазначила, що малолітня ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім позивача, у покійного ОСОБА_6 є син - ОСОБА_4 .. Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5 , яка була матір`ю покійного ОСОБА_6 , який, в свою чергу, був єдиним спадкоємцем після смерті своєї матері. Оскільки спадкоємець першої черги - ОСОБА_6 помер раніше свого спадкодавця - ОСОБА_5 , його діти - позивач та відповідач мають право на спадкування за правом представлення після ОСОБА_5 .. За життя ОСОБА_5 була власником квартири АДРЕСА_1 . Позивач, в особі свого представника за довіреністю ОСОБА_7 , звернулась до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Фіщук С.О. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Постановою від 10.04.2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , після смерті баби ОСОБА_5 , у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючих документів на спадкове майно. Позивач позбавлена можливості оформити свої спадкові права в позасудовому порядку, а тому вимушена звернутись до суду з цим позовом.
За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.063.2023 відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.10.2023 витребувано у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Фіщука С.О, належним чином завірені копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.01.2024 витребувано у Першої черкаської державної нотаріальної контори інформацію чи заводилась спадкова справа після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та за наявності спадкової справи надати її належним чином завірену копію.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 13.02.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 не з`явилася, 05.04.2024 її представник - адвокат Кучер Ю.В. подала заяву, в якій просила проводити розгляд справи без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та не заперечувала проти винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалася, клопотань про відкладення або про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило.
Третя особа - приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Фіщук С.О. в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі.
Відповідно до положень частини 8 статті 178, частини 4 статті 223, частини 1 статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Статтею 55 Конституції України та статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).
За змістом статей 12, 81, 89 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України).
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 19.05.2021, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 09.04.2021, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідно до копій матеріалів спадкової справи № 43/2021, заведеної після смерті ОСОБА_5 , 20.04.2021 ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_4 звернулася до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Фіщук С.О. з заявою при прийняття малолітнім ОСОБА_8 спадщини, яка відкрилася після смерті її бабусі.
Крім того, 18.06.2021 ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_6 звернулася до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Фіщук С.О. з заявою при прийняття малолітньою ОСОБА_6 спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_5 .
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Фіщук С.О. 10.04.2023 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_7 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на спадкове майно, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , після смерті баби ОСОБА_5 ..
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 23 постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Так, статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм правом та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Згідно з частиною 1 статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно з статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: особисті немайнові права; право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу (стаття 1219 ЦК України).
Частиною першою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
У відповідності до вимог ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування одержують особи, зазначені у статтях 1261-1265 ЦК України.
Згідно ч. 1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтею 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців із часу відкриття спадщини, тому спір про спадкування може бути вирішений лише після закінчення цього строку.
Згідно правового висновку викладеного в постанові Верховного Суду від 16.10.2019 у справі 401/898/17 «В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.
Спадкування за правом представлення врегульовано положеннями статті 1266 ЦК України, якою передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини; прабаба, прадід спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну.
Отже, спадкування за правом представлення - це спадкування за законом, яке передбачає появу в певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем.
Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини.».
Аналіз статті 1266 ЦК України свідчить, що спадкуванням за правом представлення - це такий порядок набуття права на спадкування за законом при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця внаслідок того, що він помер до відкриття спадщини.
По своїй суті спадкування за правом представлення - це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, і він не є окремою підставою або видом спадкування. У такому разі суб`єктами спадкування за правом представлення будуть певні спадкоємців за законом. Спадкування за правом представлення надає можливість спадкоємцям п`ятої черги за законом переміститися у вищу чергу (першу, другу або третю чергу).
Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 20.06.2018 у справі № 643/1216/15-ц.
Враховуючи наведені положення закону та встановлені судом обставини справи, зважаючи на те, що ОСОБА_5 на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_1 , позивач має право на спадкування тієї частки спадщини, яка належала б за законом її батьку - ОСОБА_6 , якби він був живим на час відкриття спадщини, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується положеннями статті 141 ЦПК України, згідно якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відтак, судовий збір за подання позову в сумі 2 566,00 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 15, 16, 316, 328, 392, 1217, 1218, 1222, 1223, 1258, 1261 1266, 1298 ЦК України, , ст. ст. 4, 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 280-282, 353, 355, 356 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , яка дії в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Фіщук Сергій Олексійович про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій ОСОБА_5 .
Стягнути із ОСОБА_3 , яка дії в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 2 566,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його ухвалення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в загальному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, а відповідачем в той же строк з дня залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: Г. В. Булгакова