Справа № 766/9386/24
УХВАЛА

про залишення позову без руху

21.06.2024р. Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Зуб І.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Сулими Вадима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_5 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_6 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_7 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_8 (адреса: АДРЕСА_1 ), третя особа: Херсонська міська рада (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, просп. Ушакова, 37) про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації,

встановив:

Представник позивача звернувся до суду через систему «Електронний Суд» із зазначеним позовом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що позовна заява підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства, але подана без додержання вимог станом на дату подання позовної заяви ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Позивачем не вказано балансоутримувача будинку за адресою: АДРЕСА_2 , та не залучено його до участі у справі в якості третьої особи.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивачем не зазначено обставин щодо домовленості відповідачів із власником у разі їх відсутності.

Згідно п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивачем дану вимогу не виконано, не зазначено зміст позовних вимог щодо кожного відповідача.

Крім того, один з відповідачів неповнолітня дитина, не залучено до участі у справі органу опіки та піклування.

Також, не викладено обставин щодо досудового врегулювання спору, а саме оформлення індивідуальних рахунків щодо сплати комунальних платежів.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Фактично позивачем заявлено 7 (сім) позовних вимог немайнового характеру.

Відповідно до п. 1.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору, що підлягає сплаті фізичною особою за подачу позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач повинен був сплатити судовий збір за 7 (сім) позовних вимог немайнового характеру у загальному розмірі 8478,40 грн.

Одночасно позивачкою заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позову у зв`язку зі скрутним майновим станом. В обґрунтування клопотання позивачка посилалася на те, що вона похилого віку і єдиним джерелом її доходу є пенсія. Згідно довідки про доходи № 0221 4924 1086 8216 за період з липня 2023 року по червень 2024 року ОСОБА_1 отримала сукупний дохід у вигляді пенсії в розмірі 44 658,80 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд в ухвалі від 17.10.2019 року у справі № 215/3786/18 зазначив, що довідкою податкового органу про доходи може бути підтверджено джерела доходу фізичної особи, в тому числі, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Враховуючи, що розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачці, становить 8478,40 грн., що значно перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки - фізичної особи за попередній календарний рік, суд вважає можливим відмовити у звільненні судового збору та зменшити розмір судового збору позивачці до суми 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, що становить 2232 грн. 94 коп.

Таким чином позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2232,94 грн.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу необхідно усунути недоліки, з дотриманням вимог зазначених у цій ухвалі.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 175,177,185 ЦПК України суддя,-

постановив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору до суми 2232 грн. 94 коп.

Позовну заяву адвоката Сулими Вадима Володимировича в інтересах ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_5 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_6 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_7 (адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_8 (адреса: АДРЕСА_1 ), третя особа: Херсонська міська рада (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, просп. Ушакова, 37) про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяІ. Ю. Зуб