КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа №755/8925/23
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/9645/2024
У Х В А Л А

21 червня 2024року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 2 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

встановив:

рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 2 жовтня 2023 року позов задоволено частково. Повний текст рішення складено 2 жовтня 2023 року.

На вказане рішення суду ОСОБА_1 15 березня 2024 року направив апеляційну скаргу на поштову адресу Київського апеляційного суду, яка отримана судом 20 березня 2024 року.

22 березня 2024 року матеріали справи витребуванні із Дніпровського районного суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 27 березня 2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що повний текст рішення суду складено 2 жовтня 2023 року, а відтак строк на його апеляційне оскарження закінчився 1 листопада 2023 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

У поданій апеляційній скарзі відповідач просить поновити йому строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення він отримав лише 15 лютого 2024 року.

Проте, з наявних у матеріалах справи документах встановлено, що копія рішення суду ОСОБА_1 була отримана 23 листопада 2023 року разом із апеляційною скаргою ТОВ «Новобудова» на рішення суду, тому ухвалою судді Київського апеляційного суду від 29 березня 2024 року зазначені ОСОБА_1 причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду визнані неповажними, апеляційну скаргу було залишено без руху, а апелянту наданий строк в десять днів з дня отримання копії ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження та надання документів про сплату судового збору.

3 квітня 2024 року копія ухвали судді була направлена на електронну пошту ОСОБА_1 , зазначену у апеляційній скарзі, та отримана ним в цей же день, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду,

Крім того, 10 травня 2024 року копія ухвали судді була направлена на поштову адресу ОСОБА_1 , а саме АДРЕСА_1 , яку він зазначив у своїй апеляційній скарзі як адресу місця проживання. Копія ухвали отримана 24 травня 2024 року матір`ю ОСОБА_1 , що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Частина 11 статті 272 ЦПК України передбачає, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 1 частини 6 статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку.

Згідно частини 3 статті 130 ЦПК України, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Виходячи з вищезазначених норм процесуального права, ОСОБА_1 отримав копію ухвали 24 травня 2024 року, а відтак строк подання заяви та надання документів про оплату судового збору закінчився 3 червня 2024 року.

Однак, станом на 21 червня 2024 року ОСОБА_1 інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не зазначив та не надав докази сплати судового збору.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження («Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Разом з цим, ОСОБА_1 не була продемонстрована готовність добросовісно користуватися своїми процесуальними правами і він не виявив зацікавленість у провадженні за його апеляційною скаргою.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19 зазначено, що «до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження. Наявність передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС підстави для повернення скарги, а саме неусунення її окремих недоліків щодо форми та змісту (не пов`язаних з недотриманням процесуального строку) після залишення скарги без руху, поряд з відсутністю передумов для поновлення строку, не виключає відмову у відкритті провадження за такою скаргою саме з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства. Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.»

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що застосуванню підлягають наслідки не зазначення ОСОБА_1 інших підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на рішення суду з пропуском визначеного законом строку, зазначені ним підстави для поновлення пропущеного строку визнанні неповажними, у встановлений судом строк не зазначив інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів у відкритті апеляційного провадження відмовляє.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 2 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуг.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.І. Ящук