Справа № 336/1709/22
провадження 2/216/277/24
УХВАЛА

іменем України

06 травня 2024 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Цимбалістенко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Тітенка Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (далі позивач) звернулось до Шевченківського районного суду міста Запоріжжя з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач) про стягнення заборгованості 101047,68 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Запоріжжя позовну заяву передано на розгляд Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 серпня 2022 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 336/1709/22 в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 серпня 2022 року у справі було уточнено прізвище відповідачки як « ОСОБА_3 ».

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 січня 2024 року явку представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» у судове засідання по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості визнано обов`язковою, з метою з`ясування усіх обставин справи, повного та об`єктивного її розгляду, дачі ним особистих пояснень, задля встановлення фактів і обставин, які можуть бути відомі лише йому.

В судове засідання, призначене на 11-30 год. 27.02.2024 року викликано представника позивача, якому направлено копію ухвали від 18.01.2024 для виконання.

Представник позивача, будучи повідомленими належним чином, в судове засідання, яке призначено на 27.02.2024 року не з`явився. Судова повістка отримана представником позивача 12.02.2024, про що свідчить підпис уповноваженої особи в рекомендованому повідомленні.

Представник позивача в судове засідання, яке призначено на 10-30 год. 06.05.2024 року, будучи повідомленим належним чином, повторно не з`явився з невідомих суду причин. Судова повістка спрямована за адресою, яка зазначена позивачем у позовній заяві, на електронну пошту та отримана представником позивача 22.05.2024, про що свідчить підпис уповноваженої особи в рекомендованому повідомленні, у електронному вигляді 07.03.2024.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд проводить судове засідання у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Частина 1 ст.128 ЦПК України визначає, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Частиною 6 ст. 128 ЦПК України встановлено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадках наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно ч.8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є, зокрема: 1) день вручення судової повістки під розписку; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У ч. 5 ст. 130 ЦПК України закріплено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Так, одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10) ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

Таким чином, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання представник позивача не з`явився двічі, причини своєї неявки суду не повідомив, заяв про відкладення судового засідання на іншу дату не подавав.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року в справі №310/12817/13, процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

На думку суду, повторна неявка в судове засідання представника позивача, явка якого визнана судом обов`язковою, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду справи, але доказів поважності своєї неявки до суду не надав, свідчить про недобросовісність користування належними йому процесуальними правами та нехтуванням процесуальними обов`язками. Враховуючи також, що нез`явлення представника позивача перешкоджає вирішенню спору у зв`язку із відсутністю у суду можливості безпосередньо з`ясувати у представника позивача факти та обставини відповідно до ухвали суду від 18.01.2024 р., в якій зазначені підстави для визнання його обов`язкової явки у судову засідання, тому суд вважає можливим в силу вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України залишити позов без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 3 ст. 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1, ст. 257, 258-260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості -залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Цимбалістенко