Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Сіренко Б.В.,

за участю представника позивача Мневець О.М. ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Гранцерт М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживача,

У С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року ОСОБА_4 звернулася до Подільського районного суду м. Києва із вищевказаним позовом. В обґрунтування зазначає, що тривалий час є споживачем послуг з розподілу природного газу на підставі типового договору про надання населенню послуг з газопостачання.

Відповідно до умов вищезгаданого договору виконавцем послуги є Києво-Святошинська філія по експлуатації газового господарства, котра діє від імені ПАТ «Київоблгаз». Об`єктом газопостачання є будинок дачного типу за адресою: АДРЕСА_1 .

29.11.2020 позивач, приїхавши за вищезгаданою адресою виявила на газопроводі перед лічильником жовту плівку, яка частково закривала вентиль та тросик з пломбою на ній. Однак ці предмети не заважали роботі вентиля, його відкриття та закриття відбувалось вільно і не зачіпало пломбу та трос.

Позивач звернулась за номером контакт-центру АТ «Київоблгаз», однак зв`язок обірвався та повторних спроб додзвонитись позивач не робила.

Приблизно через 11 місяців після описаних подій, 23.10.2021 позивач виявила, що газорозподільна мережа відповідача механічно від`єднана від ввідного газопроводу і на ньому встановлена заглушка з пломбою, де були закріплені наступні документи: акт про відключення об`єкту (газових приладів), акт про порушення, акт про усунення порушення.

Під час засідання комісії відповідача, яке відбулось 19.10.2021 було з`ясовано, що шляхом намотування плівки та встановленням тросу з пломбою на газопровід в 2020 було здійснено «відключення об`єкту» від газопостачання. На цьому ж засіданні було видано копію акту про відключення об`єкту, складеного 28.11.2020. Також за результатами засідання комісії відповідачем нараховано збитки в сумі 11 073 грн 32 копійки, про що складено Акти-розрахунки.

Таким чином позивач просить суд визнати відключення об`єкту позивача здійснене відповідачем незаконним, зобов`язати відповідача повернути ввідний газопровід позивача до стану в якому він був та відновити газопостачання, а також стягнути з відповідача збитки та моральну шкоду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.12.2021 головуючим суддею у справі обрано суддю Скрипник О.Г.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 10.01.2022 було відкрито спрощене провадження по справі з викликом сторін по справі.

18.07.2022 від представника відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, вважає позов необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

25.07.2022 від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якому остання просить суд не брати до уваги прохання відповідача про залишення без задоволення її позовної заяви.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2024, цивільну справу № 758/18295/21 передано судді Подільського районного суду м. Києва Петрову Д. В., оскільки суддю Скрипник О.Г. відраховано зі штату Подільського районного суду м. Києва, згідно Наказу № 3/02-02 від 11 січня 2024 року «Про відрахування зі штату Подільського районного суду м. Києва судді Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Скрипник О. Г».

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Петрова Д.В. від 22.01.2024 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

12.02.2024 від представника позивача адвоката Мневець О.М. на адресу суду надійшла заява про збільшення позовних вимог в частині відшкодування завданих збитків.

11.03.2024 від представника позивача адвоката Мневець О.М. на адресу суду надійшла заява про збільшення позовних вимог в частині завданих збитків та відшкодування моральної шкоди.

15.04.2024 від представника відповідача на адресу суду надійшло заперечення на заяву про збільшення позовних вимог, в яких просив відмовити в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог.

В судовому засіданні представники позивачки Мневець О.М. та ОСОБА_2 доводи позову підтримали, просили позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідач Гранцерт М.О. в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення позовних вимог, вважала вимоги недоведеними та необґрунтованими, просила залишити позовні вимоги без задоволення.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши обставини в їх сукупності, надавши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, суд прийшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» здійснює на території Київської області господарську діяльність з розподілу природного газу відповідно до виданої постанови НКРЕКП від 29 червня 2017 року № 855 ліцензії.

Позивачка тривалий час є споживачем послуги з розподілу природного газу на підставі типового договору про надання населенню послуг з газопостачання.

Об`єктом газопостачання є будинок дачного типу за адресою: АДРЕСА_1 .

29.11.2020 на газопроводі перед лічильником вищезазначеного об`єкту було встановлено жовту плівку, яка частково закривала вентиль та тросик з пломбою на ній. Однак, яка вказує сам позивач у позовній заяві ці предмети не заважали роботі вентиля, його відкриття та закриття відбувалось вільно і не зачіпало пломбу та трос, тим самим підтверджує факт відновлення ним газопостачання до будинку.

23.10.2021 позивач виявила, що газорозподільна мережа відповідача механічно від`єднана від ввідного газопроводу і на ньому встановлена заглушка з пломбою, де були закріплені наступні документи: акт про відключення об`єкту (газових приладів), акт про порушення, акт про усунення порушення.

28.11.2020 представниками відповідача припинено газопостачання позивачу, що підтверджується актом про відключення об`єкту від 28.11.2020, шляхом перекриття запірних пристроїв та встановлення пломби та/або інвентарної заглушки. Вищезгаданий акт складався в присутності ОСОБА_4 (а. с. 16).

Разом з ти, позивачка не звернулася до відповідача для відновлення газопостачання згідно встановленого порядку, а 05.10.2021 самостійно відкрила вхідний вентиль (вхідний засув) та без повідомлення відповідача самовільно здійснювала відбір газу, про що було складено відповідний акт про порушення № 3382 від 05.10.2021 (а. с. 56).

Зі змісту цього акту вбачається, що позивачка крім відкриття вхідного вентилю (вхідний засув) зірвала та пошкодила пломби на ньому. Позивачка у своїй відповіді на відзив вказує на те, що вищезгаданий акт є нечитабельним, зокрема рядок рукописного тексту, в якому йдеться про наявність пошкодження пломби. Однак як вбачається з копії акту, що наявний в матеріалах справи, текст є розбірливим та читабельним.

Кодекс газорозподільних систем, затверджений 30.09.2015 постановою № 2494 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, визначає взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначає правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Згідно пункту 3 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем дія цього Кодексу поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників.

Відповідно до глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2494 від 30.09.2015, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Главою 7розділу VI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30.09.2015,передбачено,що оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу)на об`єкт споживача (утому числі побутового споживача)з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у таких випадках: 1) несвоєчасна та/або неповна оплата послуг згідно з умовами договору розподілу природного газу; 2) відсутність підтвердженого обсягу природного газу по об`єкту споживача та/або його постачальнику; 3) подання споживачем або його постачальником (який уклав з Оператором ГРМ договір на виконання робіт, пов`язаних з припиненням/обмеженням газопостачання споживачам) письмової заяви про припинення газопостачання; 4) відмова споживача від встановлення лічильника газу, що здійснюється за ініціативи та за кошти Оператора ГРМ, з урахуванням Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу»; 5) неповернення оператору ГРМ заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу чи розірвання договору розподілу природного газу;6)несанкціонований відбір природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи ГРМ; 7) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 8) визнання в установленому порядку аварійним станом газорозподільної системи та/або ліквідація наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт; 9) наявність заборгованості за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ; 10) необґрунтована відмова від підписання акта наданих послуг та/або акта приймання-передачі природного газу (норма застосовується по об`єкту споживача, що не є побутовим); 11) в інших випадках, передбачених законодавством. Постачальник має право обмежувати (припиняти) постачання газу споживачу відповідно до порядку, встановленого законодавством. Підставою для припинення газопостачання (як оперативно-господарської санкції) є порушення, яке визначене главою 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем, факт якого фіксується у відповідному акті про порушення, який у випадку підтвердження порушення підлягає задоволенню на підставі прийнятого рішення комісії постачальника, що оформляється протоколом.

Законодавством визначений єдиний порядок обліку природного газу, а саме розподіленого Оператором ГРМ природного газу до споживач. Несанкціонований відібраний природний газ обліку не підлягає, оскільки такий природний газ не розподілений Оператором ГРМ, а відібраний самим споживачем з порушенням законодавства. Таким чином, несанкціонований відбір природного газу є необлікованим використанням природного газу.

Отже, з 05.10.2021 позивач здійснював відбір природнього газу з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема Кодексу газорозподільних систем та Типового договору розподілу природного газу, тобто несанкціонований відбір природнього газу.

Разом з тим, позивачка не оскаржує акту про відключення об`єкту від 28.11.2020, акту про порушення від акт про порушення № 3382 від 05.10.2021, протокол № 8761 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу від 19.10.2021, акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 19.10.2021, наявність яких і стала підставою для відключення газопостачання.

У позовній заяві позивачка хоч і вказує на незаконність зазначених документів, проте, вимог про визнання їх незаконними та скасування не заявляє.

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто, спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 вказала, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Такі ж висновки містяться у постанові Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 189/1518/17.

Вказуючи на незаконність відключення газопостачання, позивач не ставить вимогу про скасування самого акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

У позовній заяві ОСОБА_4 вказує на те, що її не було повідомлено про відключення будинку від газопостачання.

Відповідно до пункту 1 глави 7 розділу VI Кодексу ГРМ у разі якщо припинення газопостачання (розподілу природного газу) на об`єкт побутового споживача буде здійснюватися у випадках, визначених, зокрема, у підпункті 9 (наявність заборгованості за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ) цього пункту, Оператор ГРМ має надати повідомлення про припинення газопостачання/розподілу природного газу побутовому споживачу не менше ніж за три доби до запланованої дати припинення газопостачання (розподілу природного газу). При цьому, в повідомленні мають бути зазначені підстави та дата припинення газопостачання (розподілу природного газу).

У той же час у матеріалах позовної заяви сам позивач вказує на те, що 19.10.2021 під час засідання комісії відповідача уповноваженою позивачем особою ОСОБА_2 було з`ясовано що об`єкт було відключено від газопостачання. Цей факт підтверджується наявністю власноручного підпису ОСОБА_2 під протоколом № 8761 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу від 19.10.2021 (а. с. 58). Дана обставина позивачем не спростована.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладаються на позивача.

Керуючись Кодексом газорозподільних систем, ст. 12, 13, 48, 51, 76, 81, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживача - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

позивач - ОСОБА_4 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ;

відповідач - Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», місцезнаходження: 08150, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Боярка, вул. Шевченка, буд. 178,

Суддя Дмитро ПЕТРОВ