Справа №295/2185/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Лєдньов Д.М. розглянув матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про відшкодування збитків,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення, ухваленого 29.03.2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

В обгрунтування заяви учасник зауважує, що відповідним рішенням з неї як співвідповідача стягнуто на користь АТ «Житомиробленерго» суму збитків в розмірі 48 783,59 грн., а також судовий збір 1342,00 грн.

При цьому, за твердженням відповідача, вона не є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , самовільного, позаоблікового підключення до мереж електропостачання не здійснювала.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 просить поновити процесуальний строк, визначений для звернення із заявою про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення від 29.03.2023 року, призначити справу до розгляду.

Вирішуючи питання можливості прийняття заяви про перегляд заочного рішення суддя звертає увагу на таке.

Порядок ухвалення заочного рішення по справі, пов`яана із цим процедура перегляду заочного рішення, врегульовані положеннями глави 11 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч.1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

У відповідності дол. ч.2 ст. 284 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: найменування суду, який ухвалив заочне рішення; ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобу зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; клопотання про перегляд заочного рішення; перелік доданих до заяви матеріалів.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З системного аналізу наведених норм слід дійти висновку, що підставою прийняття заяви про перегляд заочного рішення є: необхідність оцінки повідомлених суду доказів, існування яких спростовуватиме заявлені вимоги позивача в їх повному або частковому розмірі, істотність для наслідків вирішення спору обставин, що грунтуються на таких доказах та які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення.

Саме в гарантування досягнення процесуальної мети як ухвалення законного та обгрунтованого рішення права відповідача, окрім порядку перегляду заочного рішення, посилено передбаченою здатністю на оскарження рішення в разі відмови у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Як зазначалось вище, сама ухвала оскарженню не підлягає, а строки на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали.

В даному випадку слід зауважити, що ухвалою суду від 25.08.2023 року співвідповідачу ОСОБА_2 відмовлено у перегляді заочного рішення, за результатами апеляційного оскарження заочне рішення Богунського районного суду м.Житомира від 29.03.2023 року залишено без змін.

На думку судді, не може бути допущено процедуру, що призводитиме до ознак правової невизначеності, зокрема через подання заяви про перегляд заочного рішення іншим співвідповідачем.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Оскільки відповідно до ст. 289 ЦПК України заочне рішення набрало законної сили за результатами апеляційного розгляду справи, подана заява про перегляд заочного рішення не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, що розуміється як неможливість розгляду в порядку іншої предметної юрисдикції.

У прийнятій постанові по справі від 14.03.2024 року Житомирським апеляційним судом роз`яснено, що постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 186 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

На ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду може бути подано апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д.М.Лєдньов