УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю:

секретаря судового засідання Отруби В. В.,

представника позивача Бокатої А. В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство виконавчого округу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі КП «Київтеплоенерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , в якому просило стягнути з останніх на свою користь заборгованість:

- за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у сумі 24 240,38 грн;

- за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого постачання гарячої води у сумі 21 225,27 грн;

- за спожиті з 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у сумі 29 371,15 грн;

- за спожиті з 01 травня 2018 року послуги з централізованого постачання гарячої води у сумі 31 431,87 грн

- витрати пов`язані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 33,00 грн;

- судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Свої вимоги мотивує тим, що відповідачі є споживачами послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, які постачає їм позивач за адресою: АДРЕСА_1 . Від наданих послуг у встановленому чинним законодавством порядку відповідачі не відмовлялися, своєчасно не сплачували кошти за надані позивачем послуги централізованого опалення та постачання гарячої води, у зв`язку з чим, утворилася заборгованість, яка станом на 01 травня 2021 року становить 60 803,02 грн.

Крім того, на підставі укладеного 11 жовтня 2018 року між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» Договору № 602-18 про відступлення права вимоги (цесії) та Додатків до нього, позивач просить стягнути з відповідачів заборгованість, що утворилась до 01 травня 2018 року за послуги з централізованого опалення та за послуги з централізованого постачання гарячої води у сумі 45 465,65 грн.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11 листопада 2021 року у вказаній справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» відомості, що підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 .

03 липня 2023 року до суду надійшли витребувані відомості.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні зазначила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог, однак повторно подала до суду клопотання про застосування позовної давності.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин неявки суду невідомо.

За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідачів.

Вислухавши представника позивача, відповідача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані докази, суд виходить з наступного.

Судом установлено, що за розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10 квітня 2018 року № 591 КП «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам.

З 01 травня 2018 року надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води здійснює КП «Київтеплоенерго».

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим повторно 02 жовтня 2006 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві серії НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 13 квітня 2018 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві серії НОМЕР_2 .

Частки у праві власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , що належали їм, були успадковані ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 .

Згідно із частиною четвертою статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно із статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

За таких обставин, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною у справі, провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених пунктом 1 частиною першою статті 255 ЦПК України у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суді від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18 (провадження № 14-35цс20).

З огляду на викладене, беручи до уваги, що позивач звернувся до суду з вимогами, в тому числі, до відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які на момент звернення до суду і відкриття провадження померли та правоздатність яких відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинена, а залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, порушення яких є недопустимим, суд приходить до висновку про закриття провадження в частині вимог до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки вони не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до частини першої статті 256 ЦПК України якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

На виконання зазначених вимог, суд роз`яснює позивачу право у відповідності до статті 1281 ЦК України звернутися до суду, шляхом пред`явлення позову з тими самими вимогами до спадкоємців, які прийняли спадщину.

Керуючись статтями 19, 25, 55, 255, 256, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» в частині вимог до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна