Справа №705/4888/15-ц
4-с/705/25/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2024 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Гудзенко В.Л.

при секретарі судового засідання Юрченко А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умані скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича.В обґрунтування скарги посилається на те, що в провадженні приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Є.А. перебуває виконавче провадження № 76275731 про солідарне стягнення з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , на користь АТ «СЕНС БАНК» заборгованості за договором кредиту № 902/06-034-521 від 01.10.2008 в загальній сумі 32974,31 дол. США, що за офіційним курсом НБУ станом на 03.11.2016 еквівалентно 842780,50 грн, на підставі виконавчого листа № 705/4888/15-ц виданого Уманським міськрайонним судом Черкаської області 02 вересня 2024 року. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Є.А. від 10.10.2024 року «Про арешт коштів боржника» накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 .. На виконання цієї постанови було накладено арешт на його картковий рахунок IBAN: НОМЕР_1 , який відкрито у АТ КБ «ПриватБанк», на який Пенсійний фонд України перераховує призначену йому пенсію. 29.10.2024 він звернувся до приватного виконавця з заявою про зняття арешту з коштів, які надходять в якості пенсійних виплат. Лише 14 листопада 2024 року через неодноразову відмову приватного виконавця отримувати поштове відправлення від кур`єра, ця заява ним була отримана та оприлюднена в Автоматизованій системі виконавчих проваджень. Протягом місяця приватний виконавець не надав відповідь на його заяву. Вважає, що він дізнався про неправомірні дії приватного виконавця 10.12.2024, після перевірки стану виконавчого провадження в АСВП, тому строк для подачі скарги ним пропущено не було. Посилаючись на вимоги чинного законодавства України, просить суд визнати відмову приватного виконавця в знятті арешту з усіх коштів, які надійшли та будуть надходити на його картковий рахунок IBAN: НОМЕР_1 , який відкритий на його ім`я в AT «ПриватБанк» у вигляді пенсійних виплат -протиправною; зняти арешт з поточного рахунку ОСОБА_1 , IBAN: НОМЕР_1 , відкритого на його ім`я в AT «ПриватБанк» у вигляді пенсійних виплат; зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмагу Є.А. повернути ОСОБА_1 всі кошти, які були утримані з поточного рахунку IBAN: НОМЕР_1 відкритого на його ім`я в AT «Державний ощадний банк України» та надійшли у вигляді пенсійних виплат.

Заявник в судове засідання не з`явилася, довірив свої інтереси в суді представляти ОСОБА_3 .

В судове засідання представник заявника ОСОБА_3 не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Бурмага Є.А. в судове засідання не з`явився, його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Інші учасники розгляду скарги в судове засідання не з`явилися, їх неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Відповідно до ч.2 ст. 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Вивчивши подану скаргу, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.01.2024 стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , на користь Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» заборгованість за договором кредиту № №902/06-034-521 від 01.10.2008 року в загальній сумі 40 139,57 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 03.11.2016 року еквівалентно 1 025 914,26 грн., з яких: заборгованість за кредитом - 23 312,00 доларів США, що за офіційним курсом НБУ еквівалентно 595 823,85 грн., заборгованість за несплаченими процентами - 9 662,31 доларів США, що за офіційним курсом НБУ еквівалентно 246 955,85 грн., заборгованість по пені за несвоєчасне повернення кредиту - 4 161,49 доларів США, що за офіційним курсом НБУ еквівалентно 106 362,17 грн., заборгованість по пені за несвоєчасну сплату процентів - 3 003,77 доларів США, що за офіційним курсом НБУ еквівалентно 76 772,38 грн.

Згідно постанови ВП № 76275731 від 10.10.2024, приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Бурмага Є.А. відкрито виконавче провадження про примусове виконання виконавчого листа №705/4888/15, що виданий 02.09.2024 Уманським міськрайонним судом Черкаської області про стягнення солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АТ «Сенс Банк» заборгованість за договором кредиту № 902/06-034-521 від 01.10.2008 в загальній сумі 32974,31 дол.США, що за офіційним курсом НБУ станом на 03.11.2016 еквівалентно 842780,50.

Згідно постанови ВП № 76275731 від 10.10.2024, приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Бурмага Є.А.,при примусовому виконанні виконавчого листа №705/4888/15, що виданий 02.09.2024 Уманським міськрайонним судом Черкаської області, накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 , у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, яка становить 36271,74 дол.США.

Відповідно до довідки, що видана АТ КБ «ПриватБанк» 16.10.2024, ОСОБА_4 має в АТ КБ «ПриватБанк» картку НОМЕР_4 ( НОМЕР_1 ), на яку отримує пенсійні виплати. Також, на вказану картку (рахунок) може бути зарахована будь-яка виплата (переказ).

16.10.2024 АТ КБ «ПриватБанк» надало ОСОБА_1 виписку по картці/рахунку НОМЕР_4 ( НОМЕР_1 ) і додатковим рахункам договору SAMDNWFC7 від 02.10.2015 за період з 01.01.2024 по 16.10.2024. З виписки вбачається, що з 04.10.2024 по 05.01.2024 на картковий рахунок ОСОБА_1 надходили виплати Пенсійного фонду, пенсія.

Згідно виписки АТ КБ «ПриватБанк» від 28.10.2024 по картці/рахунку НОМЕР_4 ( НОМЕР_1 ) і додатковим рахункам договору SAMDNWFC7 від 02.10.2015 за період з 01.10.2024 по 28.10.2024, на картковий рахунок ОСОБА_4 надходили виплати Пенсійного фонду, пенсія.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 10 Закону України «Про виконавче провадження», заходами примусового виконання рішень є: 1) звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; 2) звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; 3) вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; 4) заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; 5) інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

У статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження»не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Згідно зі статтею 68 Закону України «Про виконавче провадження», стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника -за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати. Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі- підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Згідно з частиною першою статті 69 Закону України «Про виконавче провадження» підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України.

Відповідно до статті 70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків.

З пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках.

За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 відсотків пенсії.

Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Відповідно до абзацу другого частини другої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону.

За змістом пункту 1 частини четвертої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, накладення арешту на які заборонено, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина четверта статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Такі висновки узгоджуються з правовими висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі №905/361/19 (провадження 12-28гс20), а також постановах Верховного Суду від 03 лютого 2021 року у справі №756/1927/16-ц (провадження № 61-10611св20) та від 24 лютого 2021 року у справі №756/1927/15-ц (провадження №61-14725св20).

При цьому, передбачене абзацом другим частини другої статті 59 ЗУ «Про виконавче провадження» зобов`язання виконавця зняти арешт на підставі повідомлення банку не виключає зняття такого арешту на підставі повідомлення боржника та за наслідками здійснення контролю за правильністю стягнення на підставі наданих звітів про стягнення, оскільки відповідно до підпункту 1 частини четвертої статті 59 цього Закону підставами для зняття виконавцем арешту з майна боржника або його частини є отримання ним документального підтвердження, що звернення стягнення на такі кошти боржника заборонено законом.

Для боржника надання вищевказаних підтверджуючих документів є процесуальною можливістю відновити свої права, порушені у зв`язку накладенням незаконного арешту, а для виконавця зняття такого арешту є здійсненням повноважень для усунення спричинених негативних наслідків. Однак це не виключає зобов`язання банку при виконанні приписів державного та/або приватного виконавця окремо від боржника повідомити виконавця про неможливість накладення арешту на грошові кошти боржника у зв`язку з забороною, встановленою законом.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2022 року у справі №756/8815/20 (провадження №14-218цс21) зроблено правовий висновок про те, що передбачене абзацом другим частини другої статті 59 Закону №1404-VIII зобов`язання виконавця зняти арешт на підставі повідомлення банку не виключає зняття такого арешту на підставі повідомлення боржника, та за наслідками здійснення контролю за правильністю стягнення на підставі наданих звітів про стягнення, оскільки у відповідності до підпункту 1 частини четвертої статті 59 цього закону підставами для зняття виконавцем арешту з майна боржника або його частини є отримання ним документального підтвердження, що звернення стягнення на такі кошти боржника заборонено законом.

У скарзі ОСОБА_1 стверджує, що приватним виконавцем було накладено арешт на його рахунок, відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», що є пенсійним рахунком та на який заборонено накладати арешт.

Однак, постановою приватного виконавця від 10.10.2024 про арешт коштів боржника, накладено арешт не на рахунок, а на грошові кошти; по-друге, такий арешт накладено на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належать боржнику.

Арешт на грошові кошти накладено у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів у розмірі 36271,74 дол.США.

Отже, приватним виконавцем накладено арешт на грошові кошти з дотриманням вимог законодавства, зокрема у постанові зазначено про неможливість накладення арешту на кошти, звернення стягнення на які заборонено законом, що відповідає вимогам Закону України «Про виконавче провадження».

Крім того, відповідно до п. 10-2 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX: припиняється звернення стягнення на пенсію, стипендію (крім рішень про стягнення аліментів, про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю внаслідок кримінального правопорушення, та рішень, боржниками за якими є громадяни російської федерації).

Отже, не зважаючи на наявність постанови приватного виконавця, з огляду на приписи п. 10-2 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на пенсію боржника ОСОБА_1 є припиненим в силу закону.

У відповідності до ст. ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з ст.ст. 79-80 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Слід зазначити, що заявником не долучено до матеріалів скарги доказів того, що ОСОБА_1 звертався до приватного виконавця із заявою про зняття арешту з коштів, які надходили в якості пенсійних виплат. Крім того, належних та допустимих доказів, що приватний виконавець отримав заяву ОСОБА_1 та зареєстрував її в АСВП надано не було.

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 не надано до суду доказів того, що на його рахунок, що відкритий у АТ КБ «ПриватБанк» накладено арешт та з його пенсійних виплат здійснюється відрахування (в яких саме розмірах), відповідно до постанови приватного виконавця від 10.10.2024.

Надана довідка з банку про надходження на рахунок пенсійних виплат не свідчить про віднесення зазначеного рахунку до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання та не містить підтвердження, що на кошти, які знаходяться на рахунку боржника, заборонено звертати стягнення згідно із чинним законодавством України.

При цьому АТ КБ «Приватбанк», на яке нормами статті 52 Закону №1404-VIII покладений обов`язок визначати статус рахунка та можливість накладення арешту на кошти на ньому, постанову виконавця про накладення арешту на кошти боржника на зазначених рахунках виконало.

Зазначене свідчить про те, що банк не визнав цей рахунок та кошти на ньому такими, на які законом заборонено накладати арешт та звертати стягнення.

Зняття арешту здійснюється виконавцем відповідно до частини четвертої статті 59 Закону № 1404-VIII на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону. Також арешт може бути знятий судом у порядку оскарження відмови виконавця зняти арешт з коштів, призначених для пенсійних виплат.

Таких же висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 травня 2020 року у справі № 905/361/19 (провадження № 12-28гс20).

Такої відмови приватного виконавця до матеріалів скарги долучено не було.

Таким чином, матеріали скарги не містять належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження порушень приватним виконавцем вимог Закону України «Про виконавче провадження» під час виконання виконавчого провадження.

За змістом ч. 3 ст. 451 ЦПК України якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 13, 76 - 81, 89, 259 - 261, 447 - 449 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволені скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Євгенія Анатолійовича- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.Л. Гудзенко