ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року

Справа № 711/7308/21
Провадження № 22-ц/821/29/24
категорія: 304090100

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Василенко Л. І.,

суддів: Бородійчука В. Г., Карпенко О. В.,

секретаря Винник І. М.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі: приватний виконавець Бурмага Євгеній Анатолійович, Державне підприємство «Сетам», ОСОБА_2 ,

треті особи: Акціонерне товариство «Сенс Банк», приватний виконавець Черкаського міського нотаріального округу Кондакова Неля Володимирівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Бурмаги Євгенія Анатолійовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: Акціонерне товариство «Сенс Банк», приватний виконавець Черкаського міського нотаріального округу Кондакова Неля Володимирівна про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу проведення електронних торгів, скасування акта про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, скасування реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та застосування реституції, у складі судді Демчика Р. В., повний текст рішення складений 04 серпня 2023 року,

в с т а н о в и в :

В листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вищевказаним позовом.

Позовна заява мотивована тим, що в ході примусового виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 15.11.2010 у справі № 2-2661/10 та виконавчого листа № 2-2661/2010 від 26.11.2010 про солідарне стягнення з ОСОБА_1 та її чоловіка ОСОБА_3 боргу в сумі 90 497,63 доларів США, що за офіційним курсом НБУ еквівалентно 721 809 грн 10 коп., виконавче провадження № 56962512, 05 серпня 2021 року ДП «СЕТАМ» були проведені електронні торги з продажу належної позивачу квартири АДРЕСА_1 , за результатами яких: визначений переможець торгів ОСОБА_2 , складено протокол та акт проведення електронних торгів. 26.08.2021 ОСОБА_2 отримав у нотаріуса свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів та здійснив державну реєстрацію права власності на придбану квартиру в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Вказані електронні торги ОСОБА_1 вважає незаконними, такими що проведені з порушенням Закону України «Про виконавче провадження», Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 і такі порушення призвели до порушень її прав та законних інтересів.

Позивач вважає, що визначення вартості об`єкту оцінки було проведено суб`єктом оціночної діяльності на замовлення приватного виконавця з грубим порушенням законодавства про оцінку. Всупереч діючому законодавству, об`єкт оцінки не оглядався та не досліджувався. Зазначає, що приватний виконавець Бурмага Є. А. подав до ДП «Сетам» заявку щодо реалізації, не ознайомивши сторони виконавчого провадження із результатами визначення вартості квартири. Також ОСОБА_1 стверджує, що квартира АДРЕСА_1 , використовується як місце постійного проживання для позивача ОСОБА_1 , її чоловіка ОСОБА_3 , їх неповнолітньої дочки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , племінника ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 тож, приватним виконавцем Бурмагою Є. А. порушено вимоги Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». Крім того, на думку позивача ОСОБА_1 , приватним виконавцем Бурмагою Є. А. допущено порушення положень Інструкції з організації примусового виконання рішень щодо обов`язку отримати дозвіл від органу опіки та піклування на примусову реалізацію житлової нерухомості, право на користування якою має її неповнолітня дочка ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , і вказану квартиру було передано на реалізацію ДП «Сетам» без такого дозволу.

Просила суд прийняти позов до розгляду; визнати недійсними електронні торги від 05 серпня 2021 року з реалізації предмета іпотеки нерухомого майна трикімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , проведені ДП «СЕТАМ» та оформлені протоколом проведення електронних торгів, № 549280; скасувати протокол проведення електронних торгів, організованих ДП «СЕТАМ» № 549280 від 05.08.2021 з реалізації нерухомого майна трикімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 ; скасувати акт про проведені електронні торги (про реалізацію предмета іпотеки), складений приватним виконавцем Бурмагою Є. А.; скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів, серія та номер: 900 від 26.08.2021, видане приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Кондаковою Н. В.; скасувати реєстрацію права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна, а саме квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрованого за громадянином ОСОБА_2 , номер запису про право власності 43641507, дата державної реєстрації 26.08.2021 12:34:27; припинити право власності громадянина ОСОБА_2 на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 ; стягнути з відповідачів на користь ОСОБА_1 всі без виключення судові витрати у справі (якщо такі матимуть місце).

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 липня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що суд, при розгляді даної справи, погоджується з правовою оцінкою наданою судом фактам, встановленим при розгляді скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Бурмаги Є. А. у справі № 2-2661/10, викладеним в ухвалі Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.01.2022. Також суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 в межах розгляду даної справи намагається здійснити переоцінку доказів, та фактів, встановлених судом при розгляді скарги на дії приватного виконавця у справі № 2-2661/10.

Оскільки позивач ОСОБА_1 , її чоловік ОСОБА_3 , та їх дочка ОСОБА_4 на момент передачі приватним виконавцем Бурмагою Є. А. квартири на примусову реалізацію, в квартирі прописані не були, мораторій на них не розповсюджується. Також, у приватного виконавця Бурмаги Є. А. не виникало обов`язку звертатись до Органів опіки та піклування для отримання дозволу на реалізацію квартири.

Також суд врахував, що квартира за адресою: АДРЕСА_2 не є єдиним нерухомим житловим майном, що знаходиться у власності ОСОБА_1 , оскільки вона являється співвласником іншого житла, а саме: 1/3 частки квартири АДРЕСА_3 , про що вона зазначає в позові, та скарзі на дії приватного виконавця, що вбачається зі змісту ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.01.2022 у справі № 2-2661/10, отже дія мораторію на неї не розповсюджується, також у вказаному житлі може проживати її неповнолітня дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оскільки порушень в діях приватного виконавця Бурмаги Є. А. при передачі майна на реалізацію не виявлено, а доказів порушення правил проведення електронних торгів позивачем не надано підстави для визнання електронних торгів недійсними відсутні, а відповідно не підлягають до задоволення і решта позовних вимог, заявлених позивачем у цій справі, як такі, що є похідними від вимоги про визнання оскаржуваних торгів недійсними.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг

Доводи осіб, які подали апеляційні скарги

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Придніпровського районного суду Черкаської області від 25 липня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не взяв до уваги Постанову Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2021 у справі № 755/12052/19, за мотивами якої державний чи приватний виконавець повинен звернутися за дозволом органу опіки та піклування для реалізації житлової нерухомості, право на користування яким мають діти. Встановлені обставини цілком збігаються з обставинами, які були встановлені в даній справі. Постановою від 17.08.2022 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 712/7308/21 частково задовільнив скаргу ОСОБА_1 та скасував заочне рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.01.2021 та постанову Черкаського апеляційного суду від 15.04.2021 в частині позовних вимог про виселення. Всі факти та обставини про які зазначено судами в даній справі є преюдиційними для всіх судів які розглядають справи відносно ОСОБА_1 . Враховуючи, що суд першої інстанції не взяв до уваги вказаних фактів та обставин тому ухвалив незаконне та неправомірне рішення.

Відзиви на апеляційну скаргу

Відповідач ОСОБА_2 надав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими та не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, тому рішення суду є законним, обґрунтованим, у зв`язку із чим просить залишити оскаржуване рішення від 25 липня 2023 року без змін, а подану апеляційну скаргу без задоволення.

Наголосив на тому, що у приватного виконавця Бурмаги Є. А. не було підстав для звернення до органів опіки та піклування для отримання дозволу на реалізацію нерухомого майна, оскільки на момент передачі квартири на примусову реалізацію, в квартирі ОСОБА_1 та її діти зареєстрованими не були та мораторій на них не розповсюджувався.

Щодо того, що суд першої інстанції не взяв до уваги обставини і факти які були встановленні у постанові від 17.08.2022 Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 712/7308/21, зауважує, що позивач не зазначає які саме факти не були прийняті судом та яке їх значення для правильного вирішення справи. Крім того, ніхто з відповідачів у даній справі не приймав участі, а тому неможна стверджувати, що дані факти є преюдиційними для відповідачів у даній справі.

Відповідач приватний виконавець Бурмага Є. А. надав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечує проти апеляційної скарги та вважає, що рішення першої інстанції має бути залишено без змін. Зазначає, що на момент направлення заявки до ДП «СЕТАМ» від 05.07.2021 на реалізацію квартири боржника ОСОБА_1 яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та належить їй на праві власності, зареєстровані особи, в тому числі діти були відсутні, тому у приватного виконавця не було підстав для звернення за відповідним дозволом на реалізацію нерухомого майна до Органів опіки та піклування.

Третя особа АТ «Сенс Банк» у відзиві на апеляційну скаргу, просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення без змін, мотивуючи тим, що судом першої інстанції було вірно застосовано норми матеріального та процесуального права, в повній мірі з`ясовано обставини, що мають значення для правильного вирішення спору та надано належну оцінку всім доказам, ґрунтуючись на повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої та апеляційної інстанцій

Відповідно до постанови приватного виконавця Бурмаги Є. А. від 09.08.2018 у ВП № 56962512 відкрито виконавче провадження про солідарне стягнення 90497,63 дол. США (еквівалент 721809,10 грн.) з ОСОБА_1 та з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» /Т. 1 а. с. 55/.

25 червня 2021 року приватним виконавцем Бурмагою Є. А. винесено постанову «Про поновлення вчинення виконавчих дій» /Т. 1 а. с. 58/.

25 червня 2021 року приватним виконавцем винесено постанову «Про опис та арешт майна (коштів) боржника» /Т. 1 а. с. 59/.

29 червня 2021 року приватним виконавцем винесено постанову «Про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні з примусового виконання виконавчого листа Придніпровського районного суду м. Черкаси у справі № 2-2661/2010 виданого судом 26.11.2010, а саме, Товарну біржу «Універсальну» / Т. 1 а. с. 61/.

Згідно висновку Товарної біржі «Універсальна» про вартість майна, від 05 липня 2021 року оцінювачем ОСОБА_6 проведено оцінку нерухомого майна належного на праві власності ОСОБА_1 , а саме, трикімнатної квартири загальною площею 62,3 кв. м, житловою площею 37,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Вартість квартири станом на 05 липня 2021 року визначено на рівні 762 900 грн без ПДВ / Т. 1 а. с. 57/.

Відповідно до довідки виданої приватним виконавцем Бурмагою С. А. станом на 05.07.2021 відомостей, щодо оскарження оцінки нерухомого майна належного на праві власності ОСОБА_1 , а саме, трикімнатної квартири загальною площею 62,3 кв. м, житловою площею 37,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 не надходило / Т. 1 а. с. 62/.

05.07.2021 року, після проведення оцінки, приватним виконавцем Бурмагою Є. А. у визначений законом спосіб, було сформовано заявку та передано квартиру на примусову реалізацію до ДП «Сетам» для організації та проведення торгів /Т. 1 а. с. 63-64/.

Згідно протоколу № 549280 проведення електронних торгів від 05.08.2021 трикімнатна квартира загальною площею 62,3 кв. м, житловою площею 37,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 була продана за 762 900 грн переможець торгів ОСОБА_2 .

З постанови про поновлення вчинення виконавчих дій від 25.06.2021 вбачається, що відповідно до відповіді Управління з питань державної реєстрації від 23.06.2021, в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 станом на 23.06.2021 відсутні зареєстровані особи /Т. 1 а. с. 58/.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.01.2022 у справі № 2-2661/10, - відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні скарги на дії приватного виконавця Бурмаги Є. А., яка вмотивована аналогічно до даного позову /Т. 2 а. с. 26-30/.

Мотивувальна частина

Позиція Черкаського апеляційного суду

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Згідно ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без її участі. Вказує, що підтримує позовні вимоги та вимоги поданої нею апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення ОСОБА_2 , перевіривши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

Мотиви, з яких виходить Черкаський апеляційний суд, та застосовані норми права

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

Згідно зі ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частина 3 ст. 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам, виходячи з наступного.

У п. 9 ч. 3 ст. 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

При здійсненні виконавчого провадження державний виконавець, зокрема, має право накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в порядку, встановленому законодавством.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, результат проведення процедури прилюдних торгів є правочином.

Такий висновок узгоджується і з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу купівлю-продаж на біржах, конкурсах, аукціонах, публічних торгах та визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

За змістом ч. 2 ст. 638 та ч. 1 ст. 640 ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямований на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем, а не свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19)).

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає можливість визнати торги недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (ст. ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів тощо.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі ст. 1 Закону України від 02 червня 2016 року «Про виконавче провадження» (який набрав чинності з 05 жовтня 2016 року) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Згідно з Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 електронні торги - це продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через вебсайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до п. 3, 4 р. II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проєкт заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену аб. 3-16 п. 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому п. 4 р. 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими аб. 4-13 п. п. 3 р. II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передання майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії з виконання виконавчого провадження, чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги організовує і проводить організатор електронних торгів.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними суди мають встановити, чи мало місце порушення норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Головною обставиною, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року, у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з відсутності підстав для їх задоволення, оскільки позивач не надала належних і допустимих доказів порушення Порядку проведення електронних торгів, а також не довела обставин, які свідчили б про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів з реалізації спірної квартири.

На момент передання майна на реалізацію дії та рішення державного виконавця у виконавчому провадженні боржник не оскаржив.

Встановивши, що ДП «Сетам» під час проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, а саме спірної квартири, дотримало вимоги Порядку, суд першої інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для визнання електронних торгів недійсними.

Стосовно доводів позивача про порушення прав неповнолітньої особи слід зазначити наступне.

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку передбачено, до заявки на реалізацію арештованого майна у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, додається копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

У разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Якщо такий дозвіл не надано, виконавець продовжує виконання рішення за рахунок іншого майна боржника, а в разі відсутності такого майна повертає виконавчий документ стягувачу з підстави, передбаченої п. 9 ч. 1 ст. 37 Закону (п. 29 р. VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень).

Статтею 18 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що держава забезпечує право дитини на проживання в таких санітарно-гігієнічних та побутових умовах, що не завдають шкоди її фізичному та розумовому розвитку.

Органи опіки та піклування зобов`язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла.

Норми ст. 177 СК України, ст. 16 Закону України «Про охорону дитинства» та ст. 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей» передбачають необхідність отримання попереднього дозволу органу опіки і піклування на укладення батьками договору щодо майна, право на яке має дитина, що спрямовано на захист майнових прав дітей.

Підставою для визнання недійсним правочину щодо майна, право на яке має дитина, за позовом його батьків є не сам по собі факт відсутності попереднього дозволу органу опіки і піклування на укладення такого договору, а порушення в результаті його укладення майнових прав дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 СК України батьки зобов`язані передати у користування дитини майно, яке має забезпечити її виховання та розвиток.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення неповнолітньої дитини житлом покладається саме на її батьків.

ЄСПЛ неодноразово зауважував у своїх рішеннях, що право на судовий розгляд, гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, також захищає і виконання остаточних та обов`язкових судових рішень, які у державі, яка поважає верховенство права, не можуть залишатися невиконаними, завдаючи шкоди одній із сторін (наприклад, справа «Жовнер проти України» від 29 червня 2004 року, заява № 56848/00, § 33). Право на звернення до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби правова система держав - учасниць Конвенції допускала, що судове рішення, яке набрало законної сили та є обов`язковим для виконання, залишалося би невиконаним по відношенню до однієї зі сторін всупереч її інтересам. Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 жовтня 2021 року у справі № 755/12052/19 (провадження № 14-113цс21) дійшла висновку, що на відміну від виконання судових рішень, які безпосередньо передбачають звернення стягнення на конкретно визначене житлове приміщення у конкретно визначений спосіб, для інших судових рішень, які передбачають загальне право стягнення боргу (в тому числі солідарного) з боржника (його поручителя) на визначену суму зобов`язань, отримання держвиконавцем відповідного дозволу органу опіки та піклування є обов`язковим в силу самого факту існування права власності або права користування неповнолітньої дитини щодо нерухомого майна, яке реалізується в рамках виконавчого провадження. Захист відповідних прав неповнолітньої дитини забезпечує орган опіки та піклування в межах своїх повноважень, приймаючи рішення про надання зазначеного дозволу або відмову у наданні зазначеного дозволу держвиконавцю, а також суд у випадку звернення до нього уповноваженої особи щодо дій держвиконавця та/або органу опіки та піклування. Зазначене стосується також і дій приватних виконавців.

Установивши, що станом на 23.06.2021, в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 відсутні зареєстровані особи, суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок про те, що при проведенні 05 серпня 2021 року електронних торгів права неповнолітньої дочки позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 порушені не були.

Інші доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди позивача із висновками суду першої інстанцій щодо встановлених обставин справи та необхідності переоцінки доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

При вирішенні справи суд першої інстанції правильно визначив характер правовідносин між сторонами, застосував закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.

Оскаржуване рішення відповідає вимогам закону і матеріалам справи, підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

Що стосується судових витрат, то колегія суддів їх не переглядає, оскільки скаржник ухвалою суду від 05 лютого 2024 року була звільнена від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, а за результатами апеляційного перегляду її апеляційна скарга залишена без задоволення.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 липня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови складено 05 квітня 2024 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: В. Г. Бородійчук

О. В. Карпенко