Справа № 212/5057/24
У Х В А Л А

20 червня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого-судді Борис О.Н., за участі секретаря судового засідання Годунової В.Г., в порядку ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Кривого Рогу цивільну справу позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання,-

встановив:

19 червня 2024 року рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання задоволено частково.

Судом встановлено, що у рішенні суду допущена арифметична описка у зазначені суми судового збору який підлягає стягненню з відповідача, замість вірного «2250,00 гривень» зазначено «2500,00 гривень».

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч.2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Справа розглядається за відсутності сторін, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що згідно рішення суду від 19 червня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання задоволені частково. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 225 000,00 грн (двісті двадцять п`ять тисяч гривень 00 копійок), без утримання податку з доходу фізичних осіб; стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь держави судовий збір в розмірі 2500,00 грн.

Так, як вбачається із стягнутої суми з Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування моральної шкоди, який становить 225 000 гривень, судовий збір, який підлягає стягненню з відповідача на користь держави повинен складати 1 відсоток від присудженої до стягнення суми, тобто 2250,00 гривень.

Таким чином, судом під час зазначені суми судового збору, який підлягає стягненню з відповідача на користь держави дійсно допущена арифметична помилка у зазначені такої суми, та замість вірної «2250,00грн.» зазначено «2500,00грн».

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення (аналогічна позиція висвітлена в постанові ВС, прийнятій по справі № 905/2135/19).

При цьому, суд зазначає, що арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вищевказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються (ухвала ВСУ від 19.04.2017 у справі №428/7002/14-ц).

Як роз`яснено у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З огляду на викладене та на те, що у рішенні суду допущена арифметична помилка у зазначені суми судового збору, який присуджений до стягнення з відповідача, та враховуючи, що виправлення такої арифметичної помилки не буде змінювати зміст судового рішення, суд вважає, що у відповідності до ст. 269 ЦПК України підстави до винесення ухвали про виправлення арифметичної помилки достатні та мотивовані.

Керуючись ст. ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Внести виправлення у рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 червня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної втратою працездатності внаслідок професійного захворювання, зазначивши суму судового збору, який підлягає стягненню з Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь держави у розмірі «2250,00 грн.» замість «2500,00».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена та підписана 20 червня 2024 року.

Суддя О. Н. Борис