Номер справи 243/2663/24
Номер провадження 2/243/897/2024
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

«06» травня 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

Головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Кравченко Ю.О.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах Держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Донецька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Східного регіону звернулася до суду з позовною заявою в інтересах Держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 06.12.2023 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання. Вказаний вирок суду не оскаржувався та набрав законної сили.

Зазначеним вироком встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період та перебуваючи на посаді старшого сапера інженерно саперного відділення 2 інженерно саперного взводу інженерно саперної роти групи інженерного забезпечення Військової частини НОМЕР_1 , діючи умисно, без передбаченого законом дозволу 17 вересня 2023 року приблизно о 10 годині 00 хвилин завчасно взявши бензопилу марки STIHL MS180/C в корпусі помаранчевого кольору поїхав до лісової ділянки місцевості, яка розташована за координатами 48.7463201, 37.4334602 в с. Дмитрівка, Краматорського району, Донецької області. Знаходячись на зазначеному місці в зазначений час ОСОБА_2 , не маючи лісорубного квитка (ордера), та використовуючи заздалегідь приготовлений інструмент - бензопилу марки STIHL MS180/C в корпусі помаранчевого кольору, в порушення Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», здійснив незаконну порубку одного сухостійного дерева породи «Акація», трьох сироростучих дерев породи «Клен» та трьох сироростучих дерев породи «Акація» до ступеню припинення росту, шляхом його повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання. В результаті зазначених протиправних дій, ОСОБА_2 заподіяв навколишньому природному середовищу матеріальну шкоду у розмірі 29 227 гривні 22 копійки.

Цивільний позов про стягнення з ОСОБА_2 шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев, під час досудового розслідування та судового розгляду не заявлявся.

Таким чином, шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення ОСОБА_2 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, залишається не відшкодованою.

У діях відповідача наявні всі елементи складу правопорушення, зокрема: протиправна поведінка відповідача ОСОБА_2 , яка полягає у незаконній, тобто всупереч вимогам чинного законодавства порубці дерев; наявна сама шкода, яка підтверджується висновком експерта, у сумі 29 227,22 грн; а також причинний зв`язок, що виражений у заподіяні зазначеної шкоди саме протиправною поведінкою відповідача; вина відповідача.

Шкода, спричинена відповідачем не відшкодована, що в свою чергу негативно впливає на здійснення заходів, направлених на охорону навколишнього природного середовища.

Оскільки внаслідок неправомірних дій відповідача завдано істотної шкоди державі, Донецька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Східного регіону звертається з вказаним позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області в порядку представництва інтересів держави з метою відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу кримінальним правопорушенням.

Краматорську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області у позовній заяві зазначено у якості третьої особи, оскільки територія, на якій здійснено незаконну порубку дерев, знаходиться в адміністративних межах Краматорської міської територіальної громади Краматорського району, тому грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, перераховуються на спеціальний рахунок місцевого бюджету для подальшого розподілення відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України.

Державна екологічна інспекція України в Донецькій області не вжила належних та ефективних заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Саме нездійсненням уповноваженим органом захисту інтересів держави з метою стягнення коштів до бюджету надає Донецькій спеціалізованій прокуратурі у сфері оборони Східного регіону право звернення з позовом до суду на підставі ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

В зв`язку з викладеним, позивач просить суд стягнути з відповідача шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті незаконної порубки дерев у сумі 29227,22 грн.

23 квітня 2024 року представником відповідача, ОСОБА_2 , адвокатом Нікітіним В.В., який діє на підставі Ордеру на надання правничої (правової) допомоги серія АН №1396331 від 11 квітня 2024 року, надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач ОСОБА_2 , категорично не погоджується із обставинами, які викладені в позовній заяві. Згідно з вироком Слов`янського міськрайонного суду по справі № 243/6916/23 від 06.12.2023 року представник юридичної особи, яка є потерпілим у кримінальному провадженні - Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області - ОСОБА_3 , в судовому засіданні підтвердив, що надає згоду на укладення Угоди про визнання винуватості між прокурором та обвинуваченим ОСОБА_2 . Прокурором надано заяву представника юридичної особи, яка є потерпілим у кримінальному провадженні - Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області - ОСОБА_3 , відповідно до якої він надає згоду на укладення угоди між прокурором та обвинуваченим. Також вказав, що ОСОБА_2 у повному обсязі відшкодував спричинену матеріальну шкоду шляхом повернення майна. Крім того у вироку суду вказано, що речові докази по справі: колоди дерев породи «Клен» та «Акація», загальною кількістю 2,6 складометри, які знаходяться в кузові автомобіля марки «Урал», модель 43202, реєстраційний номер НОМЕР_2 , у відповідності до ч. 9 ст. 100 КПК України - залишено власнику - Краматорській міській військовій адміністрації Краматорського району Донецької області. Тобто, матеріальна шкода, заподіяна Краматорській міській військовій адміністрації Краматорського району Донецької області протиправними діями ОСОБА_2 була повністю відшкодована. Крім того, потерпілим у кримінальному провадженні визнано юридичну особу Краматорську міську військову адміністрацію. Тобто, матеріальна шкода протиправними діями була заподіяна Краматорській міській військовій адміністрації Краматорського району Донецької області, а ні Державній екологічній інспекції у Донецькій області. В зв`язку з чим вважає, що Державна екологічна інспекція у Донецькій області, є неналежним позивачем. З позовом до Слов`янського міськрайонного суду на підставі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», звертається заступник керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах держави в особі позивача Державної екологічної інспекції у Донецькій області. Проте, заступник керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону не має право звертатися до суду з позовною заявою в порядку цивільного судочинства, оскільки відповідно до ст. 24 Закону України «Про прокуратуру», право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

В зв`язку з викладеним, просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

29 квітня 2024 року позивачем надано відповідь на відзив, в якій зазначено, що доводи відповідача щодо повного відшкодування ним завданої шкоди навколишньому середовищу, шляхом передання спиляних дерев Краматорській міській військовій адміністрації Донецької області, є необґрунтованими. Вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 06.12.2023 затверджено угоду про визнання винуватості між прокурором та обвинуваченим ОСОБА_2 , визнано останнього винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді штрафу у сумі 17000 грн. Дії ОСОБА_2 вірно кваліфіковано за ст. 246 КК України, тобто в даному випадку відповідальність настала не за крадіжку дерев чи їх частин, а за незаконну порубку, в даному випадку за повне відокремлення дерева від кореня шляхом спилювання, тобто за завдання шкоди навколишньому природному середовищу. Для відшкодування збитків, завданих державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища не має значення чи повернені незаконно спиляні дерева чи ні. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Вина відповідача у вчиненні незаконної порубки та спричиненні шкоди навколишньому природному середовищу підтверджується вироком суду, який набув законної сили, тому посилання відповідача на передачу незаконно спиляних дерев потерпілому по кримінальному провадженню не звільняє останнього від відшкодування завданої шкоди навколишньому природному середовищу. Крім того, відповідач вважає, що Державна екологічна інспекція у Донецькій області є неналежним позивачем. Вказані доводи відповідача також є необґрунтованими з огляду на наступне. При вирішенні питання щодо правильного визначення прокурором позивача у справі, ініціатором судового процесу у якій є прокурор, з`ясуванню підлягає компетенція відповідного органу. Чинне законодавство визначає дуже широке коло органів державної влади та місцевого самоврядування, які можуть здійснювати захист державних інтересів в окремій сфері, у т.ч. у сфері охорони навколишнього природного середовища. Норми процесуального законодавства та Закону України «Про прокуратуру» не зобов`язують прокурора при зверненні до суду в інтересах держави визначати усіх можливих суб`єктів владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження на звернення до суду. У даному випадку, Державною екологічною інспекцією у Донецькій області заходів щодо захисту інтересів держави шляхом стягнення заподіяної шкоди з відповідача в судовому порядку вжито не було. Інспекція в межах своїх повноважень здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами-нерезидентами вимог законодавства, серед іншого, про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема, щодо пошкодження дерев і чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від незаконних порубок. Листом від 31.01.2024 № 4-100/24 Державна екологічна інспекція у Донецькій області, повідомила, що не заперечує вжиття представницьких заходів окружною прокуратурою, після чого прокурором заявлено позов в інтересах держави в особі вказаного контролюючого органу. Крім того, наявність шкоди навколишньому природному середовищу від дій ОСОБА_2 у відповідній сумі була розраховано саме Державною екологічною інспекцією в Донецькій області, як контролюючим органом. Відповідач вважає, що у заступника керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону відсутнє право звертатися до суду з позовною заявою в порядку цивільного судочинства. Вказані доводи відповідача також є необґрунтованими з огляду на наступне. Право подання процесуальних документів при реалізації конституційної функції представництва інтересів держави визначено ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» в якій зазначено, що право подання позовної заяви в порядку, зокрема, цивільного судочинства надається, зокрема, заступникам керівників обласних та окружних прокуратур. Наказом Офісу Генерального прокурора № 75 від 17.03.2023 затверджено перелік спеціалізованих прокуратур у сфері оборони, серед яких Донецька спеціалізована прокуратура у сфері оборони (на правах окружної). Таким чином, заступник керівника Донецька спеціалізована прокуратура у сфері оборони має відповідні повноваження на подання позовної заяви на рівні з окружними прокуратурами.

З урахуванням викладеного, позивач вважає, що відповідачем не спростовано доводів, наведених у позові, та доказів долучених до нього, у зв`язку з чим просив позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами.

08 квітня 2024 року ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області було прийнято до розгляду дану позовну заяву з відкриттям провадження. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах Держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення, підлягають задоволенню з наступних підстав.

Вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 06.12.2023 затверджено угоду про визнання винуватості між прокурором та обвинуваченим ОСОБА_2 , якого визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді штрафу у сумі 17000 грн.

Зазначеним вироком встановлено, що ОСОБА_2 , будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період та перебуваючи на посаді старшого сапера інженерно саперного відділення 2 інженерно саперного взводу інженерно саперної роти групи інженерного забезпечення Військової частини НОМЕР_1 , діючи умисно, без передбаченого законом дозволу 17 вересня 2023 року приблизно о 10 годин 00 хвилин завчасно взявши бензопилу марки STIHL MS180/C в корпусі помаранчевого кольору поїхав до лісової ділянки місцевості, яка розташована за координатами 48.7463201, 37.4334602 в с.Дмитрівка, Краматорського району, Донецької області. Знаходячись на зазначеному місці в зазначений час ОСОБА_2 , не маючи лісорубного квитка (ордера), та використовуючи заздалегідь приготовлений інструмент - бензопилу марки STIHL MS180/C в корпусі помаранчевого кольору, в порушення Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», здійснив незаконну порубку одного сухостійного дерева породи «Акація», трьох сироростучих дерев породи «Клен» та трьох сироростучих дерев породи «Акація» до ступеню припинення росту, шляхом його повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання. В результаті зазначених протиправних дій, ОСОБА_2 заподіяв навколишньому природному середовищу матеріальну шкоду у розмірі 29 227 гривні 22 копійки.

У вироку суду зазначено, що цивільний позов не заявлявся.

Відповідно до ч. 7 ст.128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Згідно з розрахунком розміру шкоди, за фактом незаконної рубки у 2023 році 6 сироростучих дерев та 1 сухостійного дерева породи акація, клен біля с. Дмитрівка Краматорського району Донецької області, складеного старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області, внаслідок порушення вимог лісового законодавства державі заподіяна шкода, розрахована на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" № 665 від 23.07.2008 року, та становить 29 385 грн. 33 коп.

Згідно з висновком експерта №СЕ-19/105-23/3698-ЕК від 03 жовтня 2023 року, сума завданої шкоди внаслідок самовільного (без дозвільних документів) вирубування 3 сироростучих дерев породи «Клен», 3 сироростучих дерев породи «Акація» та 1 сухостійного дерева породи «Акація» біля с. Дмитрівка, Краматорського району, Донецької області, за координатами 48.7463201, 37.4334602, яка зазначена в розрахунку проведеному Державною екологічною інспекцією у Донецькій області, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 М» 665 (з урахуванням індексації) у розмірі 29 385,33 гривень, підтверджується у загальній сумі 29227,42 гривень, різниця становить 158,11 гривень.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються цивільним законодавством про відшкодування шкоди, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовим кодексом України.

Відповідно до положень ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси (ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Згідно приписів ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто зазначена норма передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є правовою підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова (деліктна) відповідальність не настає. Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Проаналізувавши вищевикладене можна дійти висновку, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обов`язок доказування відсутності вини у деліктних правовідносинах покладається на відповідача.

До подібних правових висновків дійшов Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постановах від 04.12.2019 року у справі №643/16465/15-ц, від 13.03.2019 року у справі №727/6631/17, від 25.02.2019 року у справі №466/4051/15-ц.

Положеннями ч.6 ст. 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ, зокрема, несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р. роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Вказане твердження наведене у постановах Верховного Суду від 13.12.2023 у справі № 279/1808/22, від 06.12.2023 у справі № 279/3026/20, від 29.09.2023 у справі № 573/1/23 та від 25.07.2023 у справі № 910/12366/21.

Вина відповідача у вчиненні незаконної порубки та спричиненні шкоди навколишньому природному середовищу підтверджується вироком суду, який набув законної сили, тому посилання відповідача на передачу незаконно спиляних дерев потерпілому по кримінальному провадженню не звільняє останнього від відшкодування завданої шкоди навколишньому природному середовищу.

Заподіяна шкода незаконною порубкою становить 29 227,22 грн., не відшкодована відповідачем у добровільному порядку, а твердження відповідача про повернення до Краматорської міської військової адміністрації, на території якої була незаконна вирубка дерев, речових доказів по справі: колоди вирубаних дерев породи «Клен» та «Акація», загальною кількістю 2,6 складометри, не звільняє відповідача від відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної вирубки дерев, що узгоджується з позицією ВС від 10.01.2019 у справі № 541/307/17 (провадження №61-30797св18).

Частиною 1 ст. 67 Лісового кодексу України встановлено, що заготівля деревини, заготівля другорядних лісових матеріалів проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів.

Згідно з частиною 1 ст. 69 лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Також, згідно зі ст. 142 Конституції України природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування.

На підставі ст.ст. 47,69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 29, ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно.

Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спецфондів Державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення.

Порушення відповідачем законодавства про охорону навколишнього природного середовища відбулося біля с. Дмитрівка, Краматорського району, Донецької області, тому заподіяна правопорушенням шкода незаконною порубкою дерев підлягає стягненню на користь міського бюджету Краматорської територіальної громади.

Щодо права заступника керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону звертатись до суду з даним позовом суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Такі випадки встановлено ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Вказаною нормою передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Велика Палата Верховного Суду у пп. 37-40, 43 своєї постанови від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 орієнтує суди нижчих ланок на таке:

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;

- звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів щодо порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо;

- таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

15 січня 2024 року Донецька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Східного регіону звернулась до Державної екологічної інспекції у Донецькій області з запитом щодо надання інформації про звернення інспекції до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, спричиненої незаконною порубкою дерев на суму 29 227,22 грн., або наміру звернутися до суду у подальшому, а також чи немає заперечень проти подання такого позову Донецькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону.

Згідно з повідомленням Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 31 січня 2024 року щодо вжитих заходів по відшкодуванню ОСОБА_2 шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу кримінальним правопорушенням в сумі 29 227,22 грн., Державна екологічна інспекція у Донецькій області не зверталась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в сумі 29 227,22 грн., заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев біля с. Дмитрівка Краматорського району Донецької області; заходи по стягненню з ОСОБА_2 шкоди в сумі 29 227,22 грн. не вживались у зв`язку з тим, що про результати розгляду матеріалів кримінального провадження за ч.1 ст.246 КК України, Державній екологічній інспекції у Донецькій області стало відомо з листа Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону від 15.01.2024 №50-758вих-24; Державна екологічна інспекція у Донецькій області вважає за можливе представництво інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області Донецькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону по стягненню в примусовому порядку з ОСОБА_2 заподіяної шкоди в сумі 29 227,22 грн.

05 квітня 2024 року заступником керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Булгаковим О.В. направлено начальнику Державної екологічної інспекції у Донецькій області повідомлення щодо прийняття рішення про направлення до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області позовної заяви в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення в розмірі 29 227,22 грн.

Прокуратурою до Державної екологічної інспекції у Донецькій області направлено лист щодо описаного вище факту порушення відповідачем вимог лісового законодавства, однак екологічною інспекцією заходи для стягнення завданих цим порушенням збитків не вживались, відповідну позовну заяву до суду не подано. Тож Прокуратурою виконано вимоги, передбачені ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»: суду надано належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема повідомленням прокурора Державної екологічної інспекції у Донецькій області про звернення до суду, що свідчить про наявність підстав для відповідного представництва.

Право подання процесуальних документів при реалізації конституційної функції представництва інтересів держави визначено ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» в якій зазначено, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Статтею 7 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що систему прокуратури України становлять: Офіс Генерального прокурора; обласні прокуратури; окружні прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура. У разі потреби рішенням Генерального прокурора можуть утворюватися спеціалізовані прокуратури на правах структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора, на правах обласних прокуратур, на правах підрозділу обласної прокуратури, на правах окружних прокуратур, на правах підрозділу окружної прокуратури.

Відповідно до Наказу Офісу Генерального прокурора № 75 від 17.03.2023 «Про окремі питання забезпечення функціонування спеціалізованих прокуратур у сфері оборони (на правах окружних)» затверджено перелік спеціалізованих прокуратур у сфері оборони, серед яких Донецька спеціалізована прокуратура у сфері оборони (на правах окружної).

Таким чином, заступник керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони має відповідні повноваження на подання позовної заяви на рівні з окружними прокуратурами.

Наказом керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону від 31 січня 2024 року за №50к «Про призначення на адміністративну посаду», ОСОБА_4 призначено на посаду заступника керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону з 01 лютого 2024 року в порядку переведення з Донецької обласної прокуратури.

Таким чином, заступник керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону має право звертатися до суду з позовною заявою в порядку цивільного судочинства.

Щодо твердження про неналежного позивача, суд зазначає наступне.

Державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України (1), Рада міністрів Автономної Республіки Крим (2), місцеві ради (3) та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад (4), державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів (5) та інші державні органи відповідно до законодавства України (6) (ч. 2 ст. 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Чинне законодавство не зобов`язує прокурора до звернення до суду здійснити дії щодо встановлення наявності або відсутності всіх, а не якогось одного, спеціального суб`єкта владних повноважень. Так, норми процесуального законодавства та Закону України «Про прокуратуру» не зобов`язують прокурора при зверненні до суду в інтересах держави визначати усіх можливих суб`єктів владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження на звернення до суду (подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.06.2022 у справі № 927/774/20).

Державною екологічною інспекцією у Донецькій області заходів щодо захисту інтересів держави шляхом стягнення заподіяної шкоди з відповідача в судовому порядку вжито не було.

Державна екологічна інспекція у Донецькій області відповідно до вимог п.п. 1, 3 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля № 230 від 07.04.2020, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 16.04.2020 за № 350/34633, є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України і їй підпорядковується. Основними завданнями Державної екологічної інспекції в області є реалізація повноважень Держекоінспекції України у межах відповідної території.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи, інспекція в межах своїх повноважень здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами-нерезидентами вимог законодавства, серед іншого, про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема, щодо пошкодження дерев і чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від незаконних порубок.

Пунктом 10 Розділу ІІ вищевказаного Положення закріплено також наступні функції Інспекції, а саме пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Листом від 31.01.2024 № 4-100/24 Державна екологічна інспекція у Донецькій області, повідомила, що не заперечує вжиття представницьких заходів окружною прокуратурою, після чого прокурором заявлено позов в інтересах держави в особі вказаного контролюючого органу.

Таким чином, доводи відповідача щодо неналежного позивача у даній справі не знайшли свого підтвердження.

З викладеного встановлено, що неправомірні дії ОСОБА_2 завдали шкоди економічним інтересам держави, що є підставою для задоволення даного позову та стягнення з відповідача шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті незаконної порубки дерев у сумі 29227,22 грн.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» військовослужбовці звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також виконанням службових обов`язків.

Таким чином, позивач звільнений від сплати судового збору, оскільки позов пред`явлено у справі про відшкодування збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідач також звільнений від сплати судового збору, оскільки є військовослужбовцем.

Згідно з ч.6 ст.141 ЦПК України якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12,13,128,131,133,141,259,264,265,268,280-283 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону в інтересах Держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, про відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті незаконної порубки дерев у сумі 29 227,22 гривень (двадцять дев`ять тисяч двісті двадцять сім грн. 22 коп.) на рахунок UA0005630, отримувач: Донецьке ГУК/Краматорська МТГ/24062100, , Казначейство України (ЕАП), код платежу 24062100 «грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 06 травня 2024 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова