Справа № 309/15/24
Провадження № 2/309/12/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Піцур Я.Я., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Після надходження позовної заяви, судом, у порядку ч.6 ст. 187 ЦПК України, вчинено дії спрямовані на встановлення зареєстрованого місця проживання, особи указаної як відповідач у справі.

Згідно листа ГУ ДМС України в Закарпатській області від 17.01.2024 гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , значиться знятою з реєстраційного обліку ІНФОРМАЦІЯ_2 як померла.

З даного приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України).

З аналізу п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України та ст. 47 ЦПК України убачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть фізичної особи настала вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Згідно із ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть

участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

У ст.46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фіз- та юрособи.

У ч.1 ст.47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізособи, які досягли повноліття, а також юрособи.

Системний аналіз указаних норм права, а також положень чч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 чинного ЦПК дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач фізична особа у справі має бути живою. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.186 чинного ЦПК).

Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Аналіз зазначених норм процесуального права, а також положень чч.1, 2, 4 ст.25, ч.1 ст.26 ЦК та ч.2 ст.48 чинного ЦПК дозволяє дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п.1 ч.1 ст.186,п.1 ч.1 ст.255 чинногоЦПК).

Норма ст.186 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених у пп.16 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя зобов`язаний відмовити у відкритті провадження у справі.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне здійснення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, а й щодо національних судів («Diya 97 v. Ukraine», №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої фізичної особи, то відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть фізичної особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження.

Подібного висновку дійшов ВС у складі Об`єднаної палати КЦС у постанові від 20.06.2019 у справі №185/998/16.

В даному випадку позивач пред`явила 28.12.2023 року позов до відповідача фізичної особи ОСОБА_1 , яка значиться знятою з реєстраційного обліку ІНФОРМАЦІЯ_2 як померла, тобто померла до пред`явлення позову та відкриття провадження у справі.

Таким чином, оскільки позивачем пред`явлено позов до фізичної особи, яка на момент пред`явлення такого позову вже померла, а отже не мала цивільної процесуальної правоздатності, то такий позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з чим слід відмовити у відкритті провадження у справі слід закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на підставі п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Повний текст ухвали складено 18 січня 2024 року.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.