УХВАЛА

щодо прийняття заяви про зміну предмета і підстав позову

06.06.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючої судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Савченко Т.В.

представника позивача - адвоката Бобчика І.М.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача - адвоката Лисицького В.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в загальному позовному провадженні заяву, подану представником ОСОБА_2 - адвокатом Бобчиком Ігорем Миколайовичем, про зміну предмету і підстав позову, подану в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

Адвокат Бобчик І.М. в інтересах ОСОБА_2 шляхом використання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», звернувся до суду з позовом, в якому з урахування заяви про зміну предмета позову від 16.04.2024 р. просив визнати спільною сумісною власністю подружжя 1/3 частку будинку, що становить 36,30 кв. м. загальної площі будинку за адресою: АДРЕСА_1 , позивачу виділити 1/2 розміру частки вказаного будинку, відповідачу виділити 1/2 розміру частки вказаного будинку; відступити від засад рівності часток подружжя, виділивши ОСОБА_2 3/4 частини вказаного будинку, а ОСОБА_1 1/4 частини будинку; у порядку поділу спільного майна подружжя стягнути на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію за 3/4 частини вказаного будинку, яка складає 364034,61 грн замість її частини у праві спільної сумісної власності; право власності на будинок за адресою: АДРЕСА_1 визнати за ОСОБА_1 .

Згідно з ухвалою суду від 30.10.2023 у справі було відкрито провадження, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с. 61)

05.06.2024 на стадії підготовчого провадження представник позивача - адвокат Бобчик І.М. подав заяву про зміну предмета і підстав позову (а.с. 121-126), згідно якої просив: визнати будівельні матеріали, обладнання та конструктивні елементи, використані в процесі створення об`єкту незавершеного будівництва орієнтовною площею 27,5 кв.м. до 1/3 частини будинку за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю подружжя; відступити від засад рівності часток, виділивши ОСОБА_2 3/4 частки будівельних матеріалів, обладнання та конструктивних елементів, використаних в процесі створення об`єкту незавершеного будівництва орієнтовною площею 27,5 кв.м. до 1/3 частини будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а ОСОБА_1 відповідно 1/4 їх частку; у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя стягнути на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію за 3/4 частки вказаних будівельних матеріалів замість її частини у праві спільної сумісної власності; право власності на такі будівельні матеріали визнати за ОСОБА_1 .

В підготовчому судовому засіданні 06.06.2024 представник позивача подану заяву про зміну предмета та підстав позову підтримав в повному обсязі, наголосив, що згідно даної заяви одночасно змінюються як підстави позову, так і його предмет.

Відповідач та його представник - адвокат Лисицький В.В. заперечували проти прийняття заяви до розгляду.

Вирішуючи питання про прийняття до провадження заяви про зміну предмета і підстав позову у справі, суддею встановлено наступне.

Згідно частин першої-третьої статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач, зокрема, вправі змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову, зміна підстав і предмета позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Крім того, в постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача».

З системного аналізу викладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Дослідивши зміст поданої позивачем заяви про зміну предмета і підстав позову, суд дійшов висновку, що за своїм змістом вона є новим позовом, оскільки представник позивача одночасно змінив і предмет, і підстави позовних вимог, а відтак, не може бути прийнята судом до розгляду.

Беручи до уваги викладене вище, суд вважає, що представник позивача фактично подав новий позов, заявивши нові вимоги, які обґрунтовуються новими обставинами, а тому суд відмовляє в прийнятті заяви про зміну предмета та підстав позову, яка подана 05.06.2024 року, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що в даному випадку право позивача на доступ до суду може бути реалізоване шляхом подання нової позовної заяви, а не зміною предмету та підстав первинного позову.

Керуючись ст.ст. 49, 259, 268, 354 ЦПК України, суд, -

постановив :

Відмовити в прийнятті до розгляду заяви, поданої представником ОСОБА_2 - адвокатом Бобчиком Ігорем Миколайовичем, про зміну предмету та підстав позову від 05.06.2024.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька