Справа № 645/1117/24
Провадження № 2-п/645/30/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Мартинової О.М.,

за участю секретаря судових засідань Кривченко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Грищенка Олега Володимировича про перегляд заочного рішення суду від 14 травня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14.05.2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 08.11.2002 року Міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис № 1383. Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище " ОСОБА_3 ".

23.05.2024 року до суду від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Грищенка О.В., який діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги, надійшла заява про перегляд заочного рішення від 14.05.2024 року, ухваленого по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Заява мотивована тим, що про судовий розгляд, який відбувся 14.05.2024 року ОСОБА_1 нічого відомо не було, копію зазначеного заочного рішення він також не отримував. Таким чином, представник зазначає, що відповідач не приймав участі у розгляді справи з поважних причин, оскільки не був обізнаний про судове засідання та був позбавлений можливості щонайменше надати суду заяву про надання строку для примирення подружжя з метою збереження шлюбу. Дане клопотання можливо вплинуло б на кінцеве рішення по справі. Фактично ознайомився ОСОБА_1 із заочним рішенням 20.05.2024 під час перевірки його представником відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень. В зв`язку з зазначеним, представник відповідача просить скасувати заочне рішення і призначити справу до нового судового розгляду.

В судове засідання особи, які беруть участь у справі, не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися заздалегідь та належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно ч.1 ст. 287 ЦПК України - неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Частина 3 ст. 287 ЦПК України встановлює, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з пунктом 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12.06.2009 року заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

За змістом вказаних норм наявність цих двох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки направлялась відповідачу ОСОБА_1 за адресою його місця реєстрації/проживання: АДРЕСА_1 (що відповідає адресі такого проживання, зазначеній відповідачем у поданій заяві про перегляд заочного рішення).

Крім того, в матеріалах справи міститься поштове повідомлення про одержання 18.03.2024 року особисто ОСОБА_1 копії ухвали про відкриття провадження у справі від 06.03.2024 року разом з копією позовної заяви з додатками (а.с. 17).

Слід зазначити, що ухвалою про відкриття провадження у справі від 18.03.2024 року встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач мав право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (надання) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач буд зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. Також попереджено відповідача, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Станом на день розгляду справи 14.05.2024 року ОСОБА_1 до суду відзиву або інших клопотань/заяв (в тому числі і клопотання про надання строку на примирення подружжя) не надавав.

Крім того, ОСОБА_1 направлялися судові повістки у вигляді СМС-повідомлень, які одержані останнім завчасно.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За таких обставин, відповідач вважається таким, що повідомлений про час та місце розгляду справи.

Матеріали цивільної справи містять підтвердження того, що відповідачу були направлені ухвала про відкриття провадження у справі та судові повістки.

Окрім того, інформація щодо розгляду справи розміщена на офіційному сайті «Судова влада», який є у загальному доступі.

Також, заочне рішення було направлено відповідачу та розміщено у Єдиному реєстрі судових рішень, який також є у загальному доступі.

Таким чином, посилання відповідача на обставини неповідомлення відповідача про розгляд справи не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Окрім того, відповідач ОСОБА_1 не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, оскільки у заяві про перегляд заочного рішення заявник повинен зазначити такі обставини та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку та ухвалив би принципово інше рішення.

Справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені у повному обсязі.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та є обґрунтуванням Апеляційної скарги.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно до ч.4ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючисьст.ст.287,288 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Грищенка Олега Володимировича про перегляд заочного рішення суду від 14 травня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Роз`яснити сторонам, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Мартинова