У Х В А Л А

"19" червня 2024 р. Справа № 596/1088/23

Провадження № 2-п/596/2/2024

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Цвинтарна Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Чередниченко Юрій Валентинович про перегляд заочного рішення в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей та на утримання дружини, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Чередниченко Ю.В. звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 19 березня 2023 року та просить поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасувати дане заочне рішення. В заяві просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з тим, що він є учасником бойових дій.

Одночасно із вказаної заявою подав до суду заяву про звільнення від сплати судового збору на підставі статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки він є учасником бойових дій, згідно копії посвідчення серія НОМЕР_1 .

Дослідивши матеріали заяви, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Вимоги до заяви про перегляд заочного рішення визначеніст. 285 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст.285ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовийзбір» на момент подання заяви (17.06.2024 року) ставка судового збору за подання фізичною особою заяви про перегляд заочного рішення становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 605,60 грн..

Так, відповідно до положень пункту 13 частини першої статті 5 зазначеного Законувід сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Отже, Законом №3674-VI звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-ХІІ Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту. У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у цій справі.

Оскільки ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою з приводу перегляду заочного рішення про стягнення аліментів, яка не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання ОСОБА_1 заяви про перегляд заочного рішення у цій справі підлягає сплаті.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі Станков проти Болгарії від 12 липня 2007 року).

У п.53 Рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland), було зазначено, що Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Законодавче закріплення судових витрат має на меті: по-перше, відшкодування державі витрат, понесених на утримання судової системи і забезпечення її діяльності (саме у цьому проявляється компенсаційна функція інституту судових витрат), по-друге: покладає певні витрати на тих, хто звертається до суду за захистом, що покликано дисциплінувати фізичних та юридичних осіб від подання до суду необґрунтованих заяв та клопотань, забезпечуючи таким чином також процесуальну економію.

Практика ЄСПЛ стосовно сплати судового збору аналогічна: судовий збір не повинен обмежувати право заявників на доступ до правосуддя та має бути розумним. Разом з тим, на думку ЄСПЛ, судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

З урахуванням вище викладеного, вважаю, що даний спір не стосується захисту права ОСОБА_1 , як учасника бойових дій, а тому підстав для звільнення його від сплати судового збору не вбачаю.

Крім того, відповідно до вимог ч.2 ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема і посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Проте, відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення вимог ч.2 ст.285 ЦПК України не дотримано, а саме, не зазначено посилань на докази, якими він обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. 8 ст.285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст.185ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 605,60 грн..

У зв`язку із зазначеним вище, подана заява не відповідає вимогам ч. 6 ст. 285 ЦПК України та згідно ч. 1ст. 185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260, 285 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Чередниченко Юрій Валентинович про перегляд заочного рішення в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей та на утримання дружини - залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі, якщо заявник не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважається неподаною і буде повернена позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гусятинського районного суду

Тернопільської області Т.М. Цвинтарна