КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/5616/2024 Доповідач - Ратнікова В.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 754/11524/23

19 червня 2024 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Ящук Т.І.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача Акціонерного Товариства «Універсал Банк» адвоката Приходько Людмили Аркадіївни на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року, ухвалене під головуванням судді Галась І.А. у цивільній справі за позовом Акціонерного Товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2023 року Акціонерне товариство «Універсал Банк» звернулось до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

На обґрунтування позовних вимог зазначало, що у жовтні 2017 року позивач запустив новий проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні карти monobank.

Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом Банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрат у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт.

Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www.monobank.ua/terms.

24 травня 2021 року відповідачка звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву, відповідачка підтвердила, що ознайомилась та отримала примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають Договір та зобов`язується виконувати його умови.

У відповідачки прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за Договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення п.п.5.16 п.5 Розділу II Умов, відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 30.03.2023 року направив повідомлення «пуш» про істотне порушення умов Договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходила та не вчинила жодної дії, направленої на погашення заборгованості в зв`язку з чим та відповідно до п.5.18, 5.19 кредит став у формі «на вимогу».

Загальний розмір заборгованості відповідача перед АТ «Універсал Банк» за Договором станом на 14.06.2023 року:

-загальний залишок заборгованості за наданим кредитом -15 867, 32 грн.;

-загальний залишок заборгованості за відсотками-0,00 грн.;

-заборгованість за пенею-0,00 грн.;

-заборгованість за порушення грошового зобов'язання-0,00 грн.

З урахуванням викладеного, просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного Товариства «Універсал Банк» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 24.05.2021 року у розмірі 15867, 32 грн. станом на 14.06.2023 року, та сплачений судовий збір у розмірі 2 684 грн.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року позов Акціонерного Товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без задоволення.

Не погоджуючись із таким рішенням суду першої інстанції, 11 грудня 2023 року представник позивача Акціонерного Товариства «Універсал Банк» адвокат Приходько Людмила Аркадіївна, подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення Деснянського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що висновки суду першої інстанції є необгрунтованими.

Вказує на те, Умови та правила обслуговування фізичних осіб в ПАТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів крім тих, що надавались та були отримані відповідачем у мобільному додатку, перебувають в загальному доступі, розміщені на офіційному сайті фінансової установи та, в розумінні ст.641, 644 ЦК України, є публічною пропозицією (офертою) на укладення договору позики із визначенням порядку і умов кредитування, права та обов'язки сторін, іншу інформацію, необхідну для укладення договору.

Зазначає, що анкету клієнтом було підписано 24.05.2021 року, відповідно, саме в цей період були дійсні правила в редакції від 21.05.2021 року. А отже, відповідачка на час підписання анкети-заяви не могла бути ознайомлена з будь-якими іншими правилами.

Вказує на те що, враховуючи що послуги банку надаються дистанційно через мобільний додаток в режимі реального часу, а Умови і правила, які включають тарифи були надані відповідачці саме через мобільний додаток, то такі правила є загальнодоступними на сайті банку.

Також в самому мобільному додатку на постійній основі містяться тарифи. Таким чином, з використанням власного пін-коду відповідачка по справі має цілодобовий доступ до тарифів та реальну можливість з ними ознайомитися.

Звертає увагу суду на те, що сторонами договору було погоджено можливість коригування встановленого кредитного ліміту на платіжну картку в розмірі до 400 000 грн. протягом усього строку користування кредитними коштами ( п.8 Розділу ІІ Умов).

Зокрема, зазначає, що 24.05.2021 року позичальнику було надано кредитний ліміт по картці в сумі 10 000 грн., що підтверджується довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту від 09.10.2023 року. Вказана довідка, на думку апелянта, не була досліджена та врахована судом під час ухвалення оскаржуваного рішення.

Зазначає, що вперше позичальник використала кредитні кошти 25.05.2021 року, а саме-25.05.2021 року о 09 год.26 хв., у розмірі 1 040 грн., після чого залишок кредитних коштів на рахунку позичальника становив- 8 960 грн., що підтверджується випискою від 07.10.2023 року про рух коштів по картці за період з 24.05.2021 року по 14.06.2023 року, а також виписками по аналітичних рахунках боржника.

Звертає увагу суду на те, що вказана виписка була надана позивачем разом із відповіддю на відзив від 09 жовтня 2023 року , а тому вважає посилання суду першої інстанції у рішенні на відсутність будь-яких доказів, які підтверджували б рух коштів на відкритому рахунку, є необгрунтованим.

На підтвердження наявності у позичальника платіжної картки НОМЕР_1 , виданої по відкритому у банку рахунку № НОМЕР_2 разом із відповіддю на відзив позивачем було надано довідку про наявність рахунку від 07.10.2023 року. Однак, вказана довідка судом першої інстанції досліджена не була, та про неї жодним чином не зазначено у оскаржуваному рішенні.

Відзиву на апеляційну скаргу відповідачем до апеляційного суду не подано.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, що у жовтні 2017 року АТ «Універсал Банк» запустив новий проект «Monobank», в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки «Monobank». Після перевірки кредитної історії на платіжних картках «Monobank» за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт.

Особливістю проекту «Monobank» є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та реєстраційного номера облікової картки платника податків в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт.

З досліджених доказів судом встановлено, що 24 травня 2021 року ОСОБА_1 підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг АТ «Універсал Банк» (а.с. 6).

Анкета-заява містить детальну інформацію щодо особи ОСОБА_1 , зокрема, дату її народження, індивідуальний податковий номер, серію, номер паспорта і дату його видачі, адресу проживання, номер мобільного телефону, а також соціальний статус, джерело та розмір доходу. В анкеті-заяві містяться відповідні фото паспорта ОСОБА_1 , які скопійовані нею та надані до анкети в електронному вигляді.( а.с. 6).

Положеннями анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складає договір про надання банківських послуг (п. 2)

Також в анкеті вказано на те що, підписуючи цю анкету-заяву власноручним підписом або цифровим власноручним підписом на екрані власного смартфону у мобільному додатку monobank,відповідач просила відкрити поточний рахунок в АТ « Універсал Банк» у гривні на її ім'я НОМЕР_2 , просила встановити кредитний ліміт на суму, визначену у додатку, у разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3, 1% на місяць з першого дня користування кредитом.

Підписанням анкети-заяви ОСОБА_1 засвідчила генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для вчинення правочинів та платіжних операції. Визнала, що УЕП є аналогом власноручного підпису (п. 4).

До анкети-заяви банком було долучено витяг з Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank, та тарифи картки monobank (а.с. 11-25).

До позовної заяви позивач долучив розрахунок заборгованості за кредитним договором №б/н від 24.05.2021 станом на 14.06.2023 року, з якого вбачається, що ОСОБА_1 має заборгованість за тілом кредиту (залишок простроченої заборгованості за наданим кредитом) у розмірі 15 867,32 грн. (а.с. 9-10).

З виписки АТ «Універсал Банк» про рух коштів за договором № б/н, укладеним з ОСОБА_1 вбачається, що відповідач користувалася наданими банком коштами з 24.05.2021 року, вперше - 25.05.2021 року.( а.с. 65-76).

З довідки про наявність рахунку від 07.10.2023 року вбачається, що у позичальника наявна платіжна картка НОМЕР_1 , видана по відкритому у банку рахунку № НОМЕР_2 .Статус картки -активна.(а.с. 77).

Із довідки про розмір встановленого кредитного ліміту вбачається, що відповідачці- ОСОБА_1 було надано кредитний ліміт по картці № НОМЕР_1 в розмірі 10 000 грн.(а.с.78).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог Акціонерного Товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, суд першої інстанції посилався на те, що наданий позивачем Витяг з Умов обслуговування рахунків фізичної особи та Витяг з Тарифів, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім, і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Окрім того, надані позивачем документи, що містяться в матеріалах справи, не визнаються відповідачем, а в матеріалах справи відсутні будь-які інші належні та допустимі докази, які підтверджують суму наданого відповідачу кредитного ліміту та видачу кредитної картки.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Загальні правила щодо форми договору визначено статтею 639 ЦК України, згідно з якою: договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення.

Із прийняттям Закону України «Про електронну комерцію» № 675-VIII (надалі - Закон № 675-VIII) від 03 вересня 2015 року, який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних.

У статті 3 Закону № 675-VIII визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.

Відповідно до частини 3 статті 11 Закону № 675-VIII електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною.

Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина 4 статті 11 Закону № 675-VIII).

Частиною 5 статті 11 Закону № 675-VIIIвстановлено, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього.

Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них.

Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним.

Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. (частина 6 статті 11 Закону № 675-VIII).

Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі - частина 12 статті 11 Закону № 675-VIII.

Згідно з частиною 13 статті 11 Закону № 675-VIII електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи.

Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України та статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 12 вказаного Закону визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Як вбачається із матеріалів справи, 24 травня 2021 року ОСОБА_1 підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг АТ «Універсал Банк» (а.с. 6).

Анкета-заява містить детальну інформацію щодо особи ОСОБА_1 , зокрема, дату її народження, індивідуальний податковий номер, серію, номер паспорта і дату його видачі, адресу проживання, номер мобільного телефону, а також соціальний статус, джерело та розмір доходу. В анкеті-заяві містяться відповідні фото паспорта ОСОБА_1 , які скопійовані нею та надані до анкети в електронному вигляді.( а.с. 6).

Положеннями анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складає договір про надання банківських послуг (п. 2)

Також в анкеті вказано на те що, підписуючи цю анкету-заяву власноручним підписом або цифровим власноручним підписом на екрані власного смартфону у мобільному додатку monobankвідповідачка просила відкрити поточний рахунок в АТ « Універсал Банк» у гривні на її ім'я НОМЕР_2 , просила встановити кредитний ліміт на суму визначену у додатку, у разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3, 1% на місяць з першого дня користування кредитом.

Підписанням анкети-заяви ОСОБА_1 засвідчила генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для вчинення правочинів та платіжних операції.

Відповідач- ОСОБА_1 визнала, що УЕП є аналогом власноручного підпису.

Заповненням анкети-заяви відповідач підтвердила прийняття відповідних умов надання кредиту, які діяли станом на 24 травня 2021 року, а також, засвідчила, що вона повідомлена кредитодавцем у встановленій законом формі про всі умови, повідомлення про які є необхідними відповідно до вимог чинного законодавства України.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно анкети-заяви відповідачем згенерована ключова пара з особистим ключем, яка використовувалася для вчинення правочинів та платіжних операцій.

Отже, матеріали справи містять достатньо доказів, з яких вбачається, що між позивачем та відповідачем був укладений договір про надання банківських послуг в електронній формі.

На підтвердження надання кредитного ліміту відповідачці ОСОБА_1 представником позивача до відповіді на відзив на позовну заяву було надано довідку про наявність рахунку від 07.10.2023 року з якої вбачається, що у позичальника наявна платіжна картка НОМЕР_1 , видана по відкритому у банку рахунку № НОМЕР_2 .Статус картки -активна та довідку про розмір встановленого кредитного ліміту з якої вбачається, що відповідачці- ОСОБА_1 було надано кредитний ліміт по картці № НОМЕР_1 в розмірі 10 000 грн.(а.с.77-78).

Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Відповідно до п.п. 5, 30, 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління НБУ від 04 липня 2018 року № 75, бухгалтерський облік ведеться безперервно з часу реєстрації банку до його ліквідації. Банк самостійно визначає систему організації операційної діяльності залежно від його структури, обсягів та видів банківських операцій, кількості працюючих, розвитку інформаційних технологій. Банк самостійно розробляє технології здійснення банківських операцій. Оброблення інформації про операції та її зберігання мають виконуватися на серверах та/або іншій комп`ютерній техніці, які/яка повинні/а фізично розташовуватися на території України, за винятком збереження резервних копій, захищених із використанням відповідних засобів технічного та/або криптографічного захисту, а виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Представник позивача на підтвердження існування заборгованості у відповідачки за кредитним договором надав розрахунок заборгованості за договором №б/н від 24.04.2021 року, укладеного між банком та ОСОБА_1 , з якого вбачається, що ОСОБА_1 має заборгованість за тілом кредиту (залишок простроченої заборгованості за наданим кредитом) у розмірі 15 867,32 грн (а. с. 9-10) .

Окрім того, представником позивача до відповіді на відзив на позовну заяву було долучено виписку про рух коштів по картці від 07 жовтня 2023 року, яка містить інформацію про здійснені відповідачем операції по картці за період із 24 травня 2021 року до 01 січня 2023 року (а. с. 65-71).

У постанові Верховного Суду від 25 травня 2021 року у справі № 554/4300/16 зазначено, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором.

Отже, надана позивачем виписка про рух коштів по картці від 07 жовтня 2023 року підтверджує обставини видачі кредиту та його розміру, а також розміру заборгованості за кредитом.

Як вбачається з наданої позивачем виписки з карткового рахунку відповідачки, вона активно користувалась рахунком, здійснювала з нього платежі, отримувала різноманітні послуги, здійснювала платежі у закладах торгівлі та харчування, переказувала грошові кошти іншим особам, знімала готівку. Рух коштів по картці відповідача свідчить про те, що вона була обізнаною про списання відсотків, оскільки зазначені відомості є у її вільному електронному доступі. Таке активне користування кредитною карткою з доступом до мобільного додатку свідчить про обізнаність відповідача щодо Умов кредитування та правил користування послугою електронного банку.

Наданий банком розрахунок заборгованості є належним доказом, який підтверджує розмір заборгованості оскільки містить детальний розпис нарахованої заборгованості за кредитним договором, дати здійснення платежів боржником, кількість днів, за які нарахована заборгованість, залишок заборгованості за наданим кредитом, дати нарахування складових загальної заборгованості за кредитом.

Відповідачка не надала суду доказів, які б спростовували визначений банком розмір заборгованості за кредитом, як і не навела заперечень щодо неотримання та невикористання грошових коштів позивача.

З огляду на вище викладене, суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку щодо відсутності належних та допустимих доказів, які підтверджують суму наданого відповідачу кредитного ліміту та видачу кредитної картки.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю та ухвалення нового рішення є:1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права

Враховуючи зазначене, оцінивши в сукупності докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» адвоката Приходько Людмили Аркадіївни підлягає задоволенню, а рішення Деснянського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 рокупідлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованості в сумі 15 867, 32 грн.

Згідно ч. 13 ст. 141 ЦПК України , якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 цієї статті, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача в разі задоволення позову.

При подачі позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року позов Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізалишено без задоволення.

За результатами апеляційного перегляду справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк» задоволено, рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалене нове судове рішення про задоволення зазначених позовних вимог, а тому з відповідача ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги у сумі :2 684 грн (за подання позовної заяви)+ 4 026 грн. ( за подання апеляційної скарги) = 6710 грн.

Керуючись ст.ст.526, 626, 628, 639, 1054 ЦК України, ст.ст. 3, 11, 12 Закону України «Про електронну комерцію», ст. ст. 141, 263, 367, 368, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» адвоката Приходько Людмили Аркадіївни задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 ) на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» () заборгованість за кредитом у сумі 15 867,32 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 ) на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» () витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги у розмірі 6 710 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий: Судді: