печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3134/22-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2024 року

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Хайнацького Є.С.,

при секретарі - Сміян А. Ю.,

за участю:

позивача: не з`явився,

представника відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна, в особі Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України (далі - відповідач, ДКСУ), в якому просить: стягнути з Держави України через Державну казначейську службу України у відшкодування спричиненої позивачу шкоди, яка вчинена за допомогою умисного порушення його конституційних прав (ст.ст. 1, 3, 8, 19, 55, 129, 129-1 Конституції України), які охороняються законом, 237 478 753,80 грн.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.11.2023 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 05.03.2024 року.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.03.2024 року відкладено підготовче засідання на 20.05.2024 року.

20.05.2024 року на адресу суду від позивача надійшла позовна заява в новій редакції, де останній просить стягнути з Національного антикорупційного бюро України у відновлення порушених конституційних прав через відшкодування заподіяної шкоди позивачу 257 344 338,60 грн.

В судове засідання позивач та представник відповідача не з`явились, про день, час, місце розгляду справи повідомлені належним чином.

За таких обставин, суд проводить підготовче засідання у відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши заяву та матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

В той же час, згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Як визначено у ст. 189 ЦПК України, одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Так, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи предметом спору у даній справі є позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої позивачу діями та бездіяльністю органів досудового розслідування, які полягають у невиконанні ухвал слідчих суддів, неефективному досудовому розслідуванні кримінальних проваджень, відкритих за заявою позивача.

У поданій до суду 20.05.2024 року позовній заяві позивач просить стягнути з Національного антикорупційного бюро України у відновлення його порушених конституційних прав через відшкодування заподіяної шкоди 257 344 338,60 грн. Національне антикорупційне бюро України зазначене відповідачем по справі.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Фактично ОСОБА_1 заявив нові вимоги до особи, яка не є учасником справи, з тих підстав, що саме діями цієї особи останньому завдано шкоди.

Суд звертає увагу на те, що позивачу було відомо на час звернення до суду з відповідним позовом коло учасників справи, оскільки обставини на які він посилається у позовній заяві, відбулися в період з 2017 року до початку 2019 року.

Подачу до суду позовної заяви у новій редакції із зазначенням нового відповідача суд розцінює як те, що змінились обставини і підстави, що змусило ОСОБА_1 пред`явити до нього вимоги.

Тобто, на думку суду, позивачем у вказаній заяві одночасно змінено предмет і підстави позову, зазначено нових учасників, що є фактично новим позовом.

Виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін, суд відмовляє у прийнятті позовної заяви в новій редакції, оскільки на переконання суду, у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом, що суперечить положенням ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Пунктом 1 частини 2 статті 198 ЦПК України визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Згідно з п.1 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема в зв`язку неявкою в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Положеннями частини 9 статті 223 ЦПК України передбачено, що про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 49, 223, 260, 261, 263, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті позовної заяви в новій редакції та повернути її позивачу.

Підготовче засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна, в особі Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди відкласти на 14 год. 00 хв. 12 серпня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і в частині повернення заяви може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складання.

Суддя Є.С. Хайнацький