справа № 619/3527/24
провадження № 2/619/1038/24
Ухвала

08 липня 2024 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області,

суддя Нечипоренко І.М.,

справа № 619/3527/24,

найменування (ім`я) сторін, їх місце проживання:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачка: ОСОБА_2 ,

третя особа: Служба у справах дітей Ужгородської міської ради,

вимоги позивача: про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом, у якому просить розірвати шлюб з відповідачкою та визначити з ним місце проживання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Частиною 1 статті 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Закон України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» є спеціальним законом щодо статусу вказаних осіб, який підлягає застосуванню.

У постанові від 29 липня 2019 року у справі № 409/2636/17 Верховний Суд вказав на те, що вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, необхідно також враховувати імперативні положення спеціального Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», згідно ст. 5 якого довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у ст. 1 цього Закону.

Із Довідки від 11.04.2022 №2106- убачається, що ОСОБА_2 взята на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 .

Як убачається з довідки переселенця №2106- від 23.04.2022 ОСОБА_1 має фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 .

У позові позивач зазначає, що він разом з донькою ОСОБА_3 проживають за адресою: АДРЕСА_3 .

За відомостями Мінсоцполітики ОСОБА_2 взята на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_1 має фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 ; ОСОБА_3 фактично проживає за авдресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи, що місця проживання (перебування) сторін як ВПО, які зареєстровані у встановленому законом порядку, не відносяться до територіальної юрисдикції (підсудності) Дергачівського районного суду Харківської області, справа підлягає направленню за підсудністю до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Керуючись ст. 27, ст. 31, ст. 258-260, 316, 352, п. 9 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, суд

постановив:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, передати на розгляд Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Передача справи на розгляд Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. М. Нечипоренко