Справа № 452/3459/23
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення позову без руху

"19" червня 2024 р. м. Самбір

Суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області Кущ Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд визначити їх додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у вигляді квартири АДРЕСА_1 , що залишилась після смерті її чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Самбір Львівської області, посилаючись на те, що вона, будучи спадкоємцем за законом першої черги, у визначений законодавством строк для прийняття спадщини не звернулась до нотаріальної контори з поважної причини, а саме через її перебування за кордоном з 22 лютого 2022 року по 06 липня 2022 року.

Пред`явлена позовна заява ухвалою суду від 06 червня 2024 року була залишена без руху, оскільки позивачем порушені вимоги, передбачені стст.175,177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, судом було зазначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Крім того, судом було зазначено, що відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч.5 ст.81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а згідно ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу (відповідно до якої: позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви). Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Суд звертав увагу позивача на те, що така ж норма міститься і в ч.3 ст.177 ЦПК України, а саме, у разі необхідності до позовної заяви додаються, зокрема, клопотання про витребування доказів.

Позивач у заяві зазначила, що приватним нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з посиланням на те, що нею пропущено встановлений законодавством строк для прийняття спадщини.

Разом з тим, позовна заява та додані до неї документи не містять доказів неможливості реалізації позивачем своїх спадкових прав на майно в позасудовому порядку безпосередньо через органи нотаріату.

Так, суд зазначав, що главою 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, передбачені обставини, при наявності яких нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно із п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року (далі Постанова), свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п.24 Постанови повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Відповідно до ст.49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову, що також узгоджується з положенням п.24 Постанови.

Позивач, звертаючись до суду із відповідними позовними вимогами, має надати до суду відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно та надати письмову відмову (постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії) нотаріуса у видачі такого свідоцтва із вказівкою на підстави такої відмови.

Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є наявність відмови нотаріуса в оформленні спадщини.

Про це неодноразово наголошував Верховний Суд, зокрема, у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 2-390/2006.

У постанові Верховного Суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 702/61/20 (провадження № 61-16777св20) зазначено, що зверненню до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування має передувати вирішення питання про видачу позивачу нотаріусом або органом чи службовою особою, уповноваженою вчиняти нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Також, як вбачається із п.9 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року «Про судову практику розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні» отримання постанови про відмову вчиненні нотаріальної дії має важливе значення, оскільки з часу відмови обчислюється строк для звернення до суду, і надання належної оцінки обґрунтованості вимог позивача неможливо без з`ясування причин та мотивів відмови у вчиненні нотаріальної дії.

Разом з тим, такої передбаченої законом відмови у вчиненні нотаріальної дії матеріали позовної заяви не містять. При цьому, додане до позовної заяви письмове повідомлення нотаріуса з певними роз`ясненнями щодо порядку прийняття спадщини не може бути прийнято судом як процесуальний документ, оскільки не є рішенням (постановою) нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Також судом звернуто увагу позивача на те, що нею не підтверджено відповідними доказами належність будь-якого спадкового майна померлому ОСОБА_4 , у тому числі квартири АДРЕСА_1 , оскільки до позову не додано правовстановлюючих документів на таке спадкове майно, що може вплинути на вирішення питання щодо підсудності даної справи саме Самбірському міськрайонному суду Львівської області з урахуванням того, що відповідач ОСОБА_2 значиться зареєстрованою за іншою адресою, яка відноситься до Яворівського району Львівської області, а другий відповідач ОСОБА_3 взагалі на території Львівської області зареєстрованою не значиться.

Крім того, суд звернув увагу позивача на те, що позовна заява повинна містити, зокрема, ім`я сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Разом з тим, в позовній заяві міститься ім`я відповідача - ОСОБА_3 та вказано місце її проживання/перебування - «там же», однак не зазначена точна адреса проживання такого відповідача, зокрема, назва населеного пункту, вулиці та номер будинку, тощо, а також інші дані згідно ст.175 ЦПК України.

Також, ОСОБА_1 у заяві вказала, що вона пропустила строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через поважну причину, а саме через те, що перебувала за кордоном, проте суд зауважував, що позивач не була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом звернення до відповідної консульської установи в тій країні, де вона перебувала, а так само шляхом направлення такої заяви поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, з урахуванням того, що на час смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач ОСОБА_1 перебувала в Україні до 22 лютого 2022 року, відтак, остання знала про смерть чоловіка.

За таких обставин, суд пропонував позивачу усунути недоліки позовної заяви, а саме, подати оновлену позовну заяву, в якій зазначити зареєстроване місце проживання/перебування відповідача ОСОБА_3 в повному обсязі, визначитися зі змістом позовних вимог,уточнити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначити докази, що підтверджують їх та надати їх суду, або вказати підтверджені належними доказами причини неможливості надати відповідні докази, а також підтвердити належними доказами наявність спадкового майна.

При цьому, позивачу для усунення недоліків позовної заяви судом був встановлений строк в межах 7 днів з дня отримання позивачем ухвали. Ухвала суду отримана позивачем 06 червня 2024 року, що підтверджується її особистою розпискою. У визначений судом строк зазначені недоліки позивачем усунені не були. Заяв про надання додаткового строку для усунення визначених судом недоліків від позивача чи його представника не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.М. Кущ