Справа № 643/6325/23
Провадження № 2/643/245/24
УХВАЛА

17.01.2024 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Довготько Т.М.

за участю секретаря судового засідання Вишнякової Є.О.

прокурора Салтівської окружної прокуратури м.Харкова Рогачової Н.В.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4

представника відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_6

представника відповідача ОСОБА_7 ОСОБА_8

представника відповідача ОСОБА_9 ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом Керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова, в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «НАДІЯ ФІНАНС», Комунальне підприємство «Жилкомсервіс», ОСОБА_15 про скасування рішень про державну реєстрацію права власності та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Московського районного суду м.Харкова перебуває вищевказана цивільна справа.

Представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Стець М.Л. в судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, оскільки представник позивача Харківської міської ради повторно не з`явився в судове засідання.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Матеріали справи свідчать, що у липні 2023 року керівник Київської окружної прокуратури м. Харкова звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради, до ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «НАДІЯ ФІНАНС», про скасування рішень про державну реєстрацію права власності та витребування майна.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 14.07.2023, прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до частини другої статті 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, згідно із частиною першою статті 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах.

Якщо держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах.

У судовому процесі, зокрема у цивільному, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про прокуратуру» Прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

У випадках, визначених Законом, на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді (пункт 2 частини першої статті 2 Закону).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (рішення ЄСПЛ від 15 січня 2009 року в справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia, заява № 42454/02, § 35)).

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Зазначеним приписам кореспондують відповідні приписи ЦПК України: прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача (частини четверта та п`ята статті 56 ЦПК України).

Системне тлумачення частин четвертої та п`ятої статті 56 ЦПК України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає змогу дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Прокурор заявивши позов в інтересах держави в особі Харківської міської ради, на виконання частини четвертої статті 56 ЦПК України, абзацу першого частини третьої, абзацу першого частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» у тексті позовної заяви обґрунтував, що на його думку, нездійснення заходів Харківською міською радою на відновлення прав Харківської міської територіальної громади щодо витребування майна та скасування державної реєстрації права власності (тобто навів підставу для представництва інтересів держави), а також обґрунтував, у чому, на переконання позивача, полягає порушення цих інтересів (тобто навів підстави позову).

14 липня 2023 року Ухвалою Московського районного суду м. Харкова, відкрито провадження у справі, мотивуючи ухвалу тим, що подана прокурором позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України. Жодних недоліків цієї заяви, в тому числі в частині відсутності обґрунтування прокурором підстави для здійснення представництва інтересів держави, не виявлено і позовну заяву прокурора як з цих, так і з інших підстав без руху не було залишено.

Таким чином, неявка представника Харківської міської ради в судове засідання, не позбавляє прокурора права підтримувати позов і вимагати розгляду справи по суті.

Даний висновок узгоджується із правовою позицією викладеною у постанові Великої палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 (провадження № 12-194гс19).

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_6 про залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 258-260,268,353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_6 про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 18.01.2024.

Суддя: Довготько Т.М.