печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" червня 2024 р. м. Київ Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Остапчук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Гаманюк О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

ВСТАНОВИВ:

20.06.2024 року до Печерського районого суду міста Києва надійшли матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, а саме накласти арешт на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Заявник ОСОБА_1 в своїй заяві про забезепечення позову до подачі та з урахуванням доповненням до неї, які надійшли на адресу суду 20.06.2024 року, зазначила, що у порядку спадкування після смерті її батька - ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , заявнку належить права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана квартира була набута 12.04.2012 року за договором купівлі продажу, що посвідчений нотаріусом Мисан В.І , в м.Києві,реєстр №75. Покупцем за договром є матір - ОСОБА_3 . Після смерті батька - заявник ОСОБА_1 отримала спадщину, та про що отримала свідоцтво на квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, як стало відомо, 18 червня 2024 року квартира була відчужена ОСОБА_3 (мамою) на користь ОСОБА_4 на підставі договору купівлі продажу від 18.06.2024 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рудиком В.В та зареєстрована в реєстрі за №3562. Заявник має намір подати впродовж 10 днів позовну заява про визнання недісним договором купівлі продажу квартири, а тому, в подальшому, невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Заявник просить суд ухвалити рішення, яким накаласти арешт на квартиру, яка в подальшому буде предметом спору. Право власності на квартиру вже було переоформлювано, а тому без вжиття заходів забезпечення позову відповідач може вчинити дії щодо відчуження квартири іншим особам, що у разі задоволення позову може ускладнити ефективний захист прав позивача. Суддя дослідивши заяву про забезпечення позову дійшов наступних висновків.

Згідно ч.1статті 4 ЦПК Україникожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1статті 81 ЦПК Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи, та без фіксації судового процесу, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши доводи заяви про забезпечення позову та надані докази, суд вважає, що вона підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Пунктом 4 постанови № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» пленум Верховного Суду України звертає увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкту нерухомого майна від 20.06.2024 року власником квартири АДРЕСА_1 , яка в подальшому буде предметом спору, на підставі договору купівлі - продажу серія та номер 3562 від 18.06.2024 року є ОСОБА_4 . Приймаючи до уваги обставини, які викладені у заяві про забезпечення позову, суд вважає, що заявником на цій стадії доведено обґрунтоване припущення про те, що відповідачі можуть вчинити дії, спрямовані на ускладнення ефективного захисту прав заявника, зокрема, відчужити спірний об`єкт нерухомого майна на користь третіх осіб.

Тому, заяву в частині накладення арешту на частини квартири, слід задовольнити, оскільки заявник вказує, що їй належить частина квартири в порядку спадкування після смерті її батька, а тому діями відповідачів порушуються її права.

Щодо накладення арешту на всю квартиру то суд не вбачає підстав, оскільки такі дії, можуть порушувати права інших власників на квартиру.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення не є обов`язковим.

При цьому слід зазначити, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою ускладнення чи неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача, який не позбавлений права клопотати про скасування заходів забезпечення позову повністю або частково у разі, якщо перестануть існувати підстави для його застосування.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 149, 150, 258, 259, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - задовольнити частково.

Накласти арешт на частини квартири, а саме на квартиру, яка розташована в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обєкта нерухомого майна у державному реєстрі рчових прав 000.

В іншій частині відмовити.

Роз`яснити учасникам цивільної справи, що учасник справи може подати до суду вмотивоване клопотання про скасування заходу забезпечення позову.

Копію ухвали направити заявнику, особам, яких стосуються заходи забезпечення позову - для відома та виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Стягувач: ОСОБА_1 : РНОКПП НОМЕР_1 ,

АДРЕСА_5 Боржник 1 : ОСОБА_3 : РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_3

Боржник 2: ОСОБА_4 : РНОКПП: НОМЕР_3 , АДРЕСА_4

Строк пред`явлення ухвали до виконання - до 21 червня 2027 року.

Роз`яснити сторонам положення ч. 4 ст. 157 ЦПК України, відповідно до якої, особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.В.Остапчук