У Х В А Л А

Іменем України

20 червня 2024 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Негірьової О.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (стягувач), ОСОБА_1 (Боржник), ОСОБА_2 (Боржник), Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про заміну сторони у справі, шляхом заміни стягувача його правонаступником,-

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс» звернувся до суду з заявою про заміну сторони у справі, шляхом заміни стягувача його правонаступником.

Подану заяву представник заявника Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс» мотивує тим, що 16.04.2019 рішенням Деснянського районного суду м. Києва, стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" заборгованість за кредитним договором № 0 10). В подальшому 30.07.2020 між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено Договір №2298/К про відступлення прав вимоги, відповідно до якого ПАТ «Дельта Банк» відступило ТОВ «Вердикт Капітал», а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги заборгованості за договором кредиту, в тому числі за Договором кредиту №0 10). 22.02.2023 між ТОВ «Вердикт Капітал» та ТОВ "Кампсіс Фінанс" було укладено Договір № 22-02/23 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги, відповідно до якого ТОВ «Вердикт Капітал» відступило ТОВ "Кампсіс Фінанс", а ТОВ "Кампсіс Фінанс" набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі і за Кредитним договором №0 10). 26.05.2023 між ТОВ "Кампсіс Фінанс" та ТОВ "Дебт Форс" було укледно Договір № 36-05/23 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги, відповідно до якого ТОВ "Кампсіс Фінанс" відступило ТОВ "Дебт Форс", а ТОВ "Дебт Форс" набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за Кредитним договором №0 10).

На підставі наведеного просять замінити вибулого стягувача ТОВ «Дельта Банк» на правонаступника ТОВ «Дебт Форс», щодо виконання рішення суду у справі № 754/20081/13-ц за позовом ПАТ "Дельта Банк" до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором №0 10).

19.06.2024 до суду від представника ОСОБА_1 - адвоката Боднарчука А.М. надійшов відзив на заяву про заміну сторони у справі, шляхом заміни стягувача його правонаступником. Відповідно до якого просили заяву ТОВ "Дебт Форс" відхилити.

Сторони по справі в судове засідання не з`явились, про час та дату судового засідання були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, суд вважає, що у задоволенні заяви слід відмовити з таких підстав.

16.04.2019 рішенням Деснянського районного суду м. Києва, стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" заборгованість за кредитним договором в розмірі 151429,60 доларів США, що згідно курсу НБУ становить 1210376,80грн; в частині позовних вимог Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості відмовлено; зустрічний позов ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Відділ опіки та піклування та сімейних форм виховання Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Васьківська Вікторія Станіславівна про визнання зобов`язання за договором поруки припиненим задоволено; визнано припиненою поруку ОСОБА_3 за договором поруки № 200799 від 25.04.2008 року, укладений між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 .

30.07.2020 між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено Договір №2298/К про відступлення прав вимоги, відповідно до якого ПАТ «Дельта Банк» відступило ТОВ «Вердикт Капітал», а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги заборгованості за договором кредиту, в тому числі за Договором кредиту №0 10).

22.02.2023 між ТОВ «Вердикт Капітал» та ТОВ "Кампсіс Фінанс" було укладено Договір № 22-02/23 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги, відповідно до якого ТОВ «Вердикт Капітал» відступило ТОВ "Кампсіс Фінанс", а ТОВ "Кампсіс Фінанс" набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі і за Кредитним договором №0 10).

26.05.2023 між ТОВ "Кампсіс Фінанс" та ТОВ "Дебт Форс" було укледно Договір №36-05/23 про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги, відповідно до якого ТОВ "Кампсіс Фінанс" відступило ТОВ "Дебт Форс", а ТОВ "Дебт Форс" набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за Кредитним договором №0 10).

Питання процесуального правонаступництва врегульовано ч.1 ст. 55 ЦПК України, відповідно до якої у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане із переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника.

Підставою для процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному правовідношенні, яке настало після відкриття провадження у справі. Відтак особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав й обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.

Отже, процесуальне правонаступництво, передбачене статтею 55 ЦПК України, є переходом процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Водночас відповідно до ст. 55 ЦПК України, яка визначає загальні положення процесуального правонаступництва, заміна учасника справи його правонаступником допускається не будь-коли (не впродовж невизначеного терміну), а лише на стадіях судового процесу. Тобто таке право не є абсолютним та обмежено часовими рамками певних стадій судового процесу.

Згідно із ч. 1, 2, 5 ст. 442 ЦПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Згідно з положеннями ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже, вчинення правочинів, наслідком яких є заміна особи в окремому зобов`язанні через волевиявлення сторін (відступлення права вимоги), є різновидом переходу до особи прав у матеріальних правовідносинах. Унаслідок такої заміни кредитора в матеріальному правовідношенні відбувається його заміна на іншу особу і в процесуальних правовідношеннях у визначених законом випадках. Зокрема, у процесуальних відносинах правонаступник може бути замінений там, де вони є триваючими, або за умови відновлення процесуальних строків для вчинення процесуальних дій. Втрата первісним кредитором певних процесуальних прав унаслідок пропуску ним строків для вчинення процесуальних дій до моменту укладення договору відступлення права вимоги означає, що саме у такому обсязі новий кредитор може стати процесуальним правонаступником і автоматичного поновлення процесуальних прав за наслідком укладення договору відступлення права вимоги не відбувається.

Стадія виконавчого провадження як завершальна стадія судового процесу починається після видачі виконавчого документа стягувачу та закінчується фактичним виконанням судового рішення або зі спливом строку пред`явлення документа до виконання, оскільки у разі пропуску такого строку виконавчий документ повертається стягувачу органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем без прийняття до виконання. Отже, за межами цього процесуального строку виконавчі дії не вчиняються, а строк виконавчого провадження спливає одночасно зі строком пред`явлення виконавчого документа до виконання. Така правова позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №910/10031/13 та від 11 березня 2021 року у справі № 910/2954/17.

У постанові від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17 (провадження № 12-48гс20) Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи питання заміни сторони виконавчого провадження, виснувала про те, що на стадії виконавчого провадження як на завершальній стадії судового провадження можлива заміна сторони виконавчого провадження правонаступником за наявності відкритого виконавчого провадження.

У постанові від 18 січня 2022 року у справі № 34/425 (провадження № 12-69гс21) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених у постанові від 15 вересня 2021 року у справі №727/9430/13-ц щодо порядку здійснення заміни сторони виконавчого провадження правонаступником, згідно з яким за відсутності відкритого виконавчого провадження заміна відповідної сторони виконавчого провадження правонаступником є можливою. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що указаний висновок не відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду викладеній у постановах від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17 (провадження № 12-48гс20, пункти 74-75) та від 16 лютого 2021 року у справі № 911/3411/14 (провадження № 12-39гс20, пункт 6.18).

Як підтверджується матеріалами справи, виконавчі листи у даній справі, не перебувають на виконанні в органах виконавчої служби.

До того ж, 24.01.2023 ухвалою Деснянського районного суду м. Києва, Товариству з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» було відмовлено в задоволенні заяви про заміну сторони, шляхом заміни стягувача його правонаступником, та видачу виконавчих листів. Оскільки судом було встановлено, що строк пред`явлення виконавчих листів до виконання був пропущений ще ПАТ «Дельта Банк», від якого до ТОВ ТОВ «Вердикт Капітал» перейшло право вимоги.

У постанові від 08 лютого 2022 року у справі № 2-7763/10 (провадження № 14-197 цс 21) Велика Палата Верховного Суду висувала:

"75. Особа, на користь якої видано виконавчий документ, набуває статусу стягувача з моменту видачі такого виконавчого документа, а не з моменту відкриття виконавчого провадження. Але разом з тим ця особа до відкриття виконавчого провадження як юридичного процесу є лише стягувачем у виконавчому документі на стадії виконання судового рішення з відповідним потенціалом прав у виконавчому провадженні, які повноцінно реалізує лише у статусі стягувача як сторони відкритого виконавчого провадження, за виключеннями, передбаченими законодавством. Тому заміна стягувача саме як сторони виконавчого провадження неможлива, якщо заява правонаступника про це подана, зокрема, після спливу строку пред`явлення виконавчого документа до виконання, але якщо цей строк не був поновлений судом. Водночас заміна стягувача у виконавчому документі іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги) допускається на будь-якій стадії судового процесу, у тому числі до відкриття виконавчого провадження.

82. Без заміни сторони виконавчого провадження правонаступник не позбавлений процесуальної можливості ставити питання про відкриття виконавчого провадження, оскільки виконавче провадження відкривається на підставі пред`явлення виконавчого документа до виконання, а частина п`ята статті 442 ЦПК України передбачає можливість заміни стягувача у виконавчому документі до відкриття виконавчого провадження.

85. Також питання про наявність підстав для поновлення строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання, видачі його дубліката чи іншх процесуальних питань, які стосуються пред`явлення виконавчого документа до виконання, пов`язані з процесуальним правонаступництвом у виконавчому провадженні як юридичному процесі в силу умов частини п`ятої статті 15 Закону про виконавче провадження, а з процесуальним правонаступництвом, передбаченим статтею 55 ЦПК України - в силу другої частини цієї статті.

90. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

91. Окреслене завдання включає в себе як своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ, так і досягнення мети ефективного захисту порушених прав шляхом своєчасного та ефективного виконання судового рішення.

92. Заміна будь-якого учасника справи судом носить не виключно формальний характер, покликаний зафіксувати процесуальне правонаступництво на підставі матеріального правонаступництва, а здійснюється для реалізації завдань цивільного судочинства, передбачених частиною першою статті 2 ЦПК України, в межах стадій судового процесу.

93. Реалізація процесуального правонаступництва має мати процесуальну мету, яку суд також враховує разом із доказами матеріального правонаступництва, яке стало підставою процесуального правонаступництва. Враховуючи, що сформульована у цій справі проблематика стосовно реалізації прав сторін спору на стадії виконання судового рішення, в тому числі в контексті пред`явлення до виконання виконавчого документа та здійснення виконавчого провадження, саме з точки зору такої процесуальної мети має розглядатись процесуальне правонаступництво у цій справі. Заміна судом сторони справи на підставі матеріального правонаступництва з метою реалізації правонаступником судового рішення у виконавчому провадженні без розгляду підстав поновлення такого виконавчого провадження, якщо воно вважається закінченим відповідно до умов законодавства, позбавлене процесуальної мети.»

З урахуванням наведеного вище, заявник безпідставно обґрунтовував свою заяву з посиланням на норми матеріального та процесуального права, які регулюють заміну сторони (стягувача) у виконавчому провадженні, а також судову практику, яка існувала раніше щодо можливості заміни сторони виконавчого провадження до відкриття виконавчого провадження, а тому суд відмовляє в заміні вибулого стягувача ПАТ «Дельта Банк» на правонаступника ТОВ «Дебт Форс».

Таким чином, дослідивши заяву заявника про заміну стягувача у виконавчому провадженні та додані до неї документи, судом було встановлено, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які заявник посилається в своїй заяві та які є підставою для задоволення заяви.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс».

Керуючись ст. 55, 258, 260, 442 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (стягувач), ОСОБА_1 (Боржник), ОСОБА_2 (Боржник), Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про заміну сторони у справі, шляхом заміни стягувача його правонаступником - відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 20.06.2024.

Суддя В.В. Бабко