У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Сіренко Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22 за позовом ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сороки Михайла Миколайовича до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди,

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебувала вищезазначена цивільна справа.

Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 22.02.2023 позов ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сороки Михайла Миколайовича до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 відшкодування шкоди в розмірі 226 986 грн 15 коп. та витрати по сплаті судового збору у сумі 2 269 грн 87 коп.

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 08.11.2023 заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 01.12.2023 заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22 за позовом ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сороки Михайла Миколайовича до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди визнано неподаною та повернуто заявнику разом з доданими до неї документами.

У жовтні 2024 року відповідач ОСОБА_1 повторно звернувся до Подільського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22 та заявою про поновлення строку на подання такої заяви.

В обґрунтування заяви представник відповідача посилався на те, що відповідач не був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, жодних листів, судових повісток, копій позовної заяви з доданими матеріалами від суду останній не отримував та не знав про сам факт наявності справи та судових засідань.

Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки подана позовна заява на думку відповідача є необґрунтованою та передчасною.

08.11.2024 від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Сороки М.М. на адресу суду надійшли письмові заперечення на заяву про перегляд заочного рішення від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22, які обґрунтовані тим, що відповідач вже звертався до суду з аналогічною заявою, а також те, що останнім пропущено строк звернення до суду з відповідною заявою.

Вивчивши заяву відповідача про перегляд заочного рішення від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22 за позовом ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сороки Михайла Миколайовича до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди, суд дійшов до наступних висновків.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 3.04.2008 у справі «Ponomaryov v. Ukraine», п.41)»;

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення від 29.10.2015 у справі «Ustimenko v. Ukraine», п.46)».

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України установлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочне рішення ухвалено Подільським районним судом м. Києва 22.02.2023.

При цьому у резолютивній частині цього заочного рішення відповідачу роз`яснено строк та порядок подання заяви про його перегляд, а саме вказано, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.

Заяву про перегляд заочного рішення відповідачем подано до суду 18.10.2024, при цьому причину подання заяви про перегляд заочного рішення суду поза межами строку з дня одержання його повного тексту відповідач не обґрунтовує.

За таких обстави дійшов висновку про відсутність поважних обставин, що об`єктивно перешкоджали ОСОБА_1 звернутися до суд із заявою про перегляд заочного рішення у визначений процесуальним законом строк.

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Передбачені частиною 3 статті 287 ЦПК України повноваження суду першої інстанції стосуються саме суті заяви про перегляд заочного рішення (зокрема, подання чи неподання відповідачем доказів по суті справи і доказів поважності неявки в судове засідання, на якому було ухвалене заочне рішення) і не застосовуються у ситуації пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення; оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та наявності підстав для його поновлення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява.

Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини 2 статті 126 ЦПК України, а не залишення її без задоволення.

На це вказала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 червня 2024 року у справі № 756/11081/20.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22 за позовом ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сороки Михайла Миколайовича до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 126, 127, 253, 260, 261, 284, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на подання заяви перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 16.08.2022.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 22.02.2023 у справі № 758/10976/22 за позовом ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сороки Михайла Миколайовича до ОСОБА_1 про відшкодування завданої шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Дмитро ПЕТРОВ