Справа № 643/3784/24
Провадження № 2/643/2408/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

29.04.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Семенова Я.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання об`єктами спільної сумісної власності, поділ майна, визнання права власності, -

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

1) встановити факт проживання її, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з 1999 року до 27 жовтня 2021 року;

2) визнати об`єктами спільної сумісної власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ;

3) здійснити поділ житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ;

4) визнати за позивачкою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із позовною заявою та, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд доходить висновку, що заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Зазначена позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України з таких підстав.

За правилами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як убачається зі змісту пред`явленого позивачем позову, адресу місця проживання відповідача ОСОБА_2 позивач зазначає, як таку: АДРЕСА_1 .

Водночас, згідно з довідкою, отриманою Московським районним судом м.Харкова з Реєстру територіальної громади м. Харкова, за адресою м. Харків, вул. Артільна, буд. 38 ОСОБА_2 зареєстрованою не значиться.

За вказаних обставин, як убачається з отриманих судом вказаних вище відомостей, відповідач ОСОБА_2 за зазначеною в позовній заяві адресою на реєстраційному обліку не перебуває, що унеможливить у подальшому повідомити відповідача належним чином та своєчасно про дату, час і місце розгляду справи в разі вирішення судом питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 та п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Правилами ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» унормовано, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зазначає, що до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (Постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року, справа №758/5118/21)

Як убачається зі змісту позовної заяви, вона містить у собі чотири окремі вимоги, три з яких мають немайновий характер. Водночас, до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1211,20 гривень, тобто судовий збір сплачено лише за одну з трьох вимог немайнового характеру.

Позивач ОСОБА_1 у своїй заяві посилається, що сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру вона не має можливості, позаяк для проведення оцінки майна та визначення точної суми судового збору, який підлягає сплаті, їй потрібен технічний паспорт на будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , якого вона не має.

Водночас суд звертає увагу, що зазначення ціни позову є обов`язком позивача при пред`явленні позову, а відтак, позивачу необхідно надати суду інформацію про ціну позову в частині вимоги майнового характеру, самостійно визначити розмір судового збору за подання позову в цій частині, підтвердивши такий розмір належними доказами (зокрема експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна тощо).

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позовній заяві позивач посилається, що спадкоємцем ОСОБА_3 є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка успадкувала будинок за адресою: АДРЕСА_1 , та яка є відповідачем по справі. Водночас жодних посилань на докази, які підтверджують вказану обставину, матеріали позовної заяви не містять, як і не містять доказів на підтвердження даних обставин, а, відповідно до вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач має додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Позовна заява повинна містити зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, як це унормовано положеннями п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

За правилами ч. 4 ст. 83 ЦПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

На невиконання вимог п. 6, 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо

На недотримання вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до вимог п. 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс або очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Водночас, позивачем наведені вимоги цивільного процесуального законодавства при пред`явленні позову дотриманні не були.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, установлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ураховуючи викладене вище, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання об`єктами спільної сумісної власності, поділ майна, визнання права власності - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя : Я.Ю. Семенова