УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря судового засідання Ходасевич Д.К., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором та повернення судового збору,

ВСТАНОВИВ:

Позивач в особі представника позивача адвоката Мужика Н.Т. звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовом до відповідача в якому просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором за №630016476 в розмірі 51 644,94 грн. та суму сплаченого судового збору в розмірі 2 684 грн.

19.01.2024 року ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 28.12.2023 року цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором передано на розгляд до Вишгородського районного суду Київської області.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22.01.2024 року зазначена позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

28.03.2024 року, через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду та повернення судового збору.

Від відповідача по справі ОСОБА_2 теж до суду спрямована заява від 03.04.2024 року, в якій останній проти клопотання представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду не заперечував.

Дослідивши заяву представника позивача, суд дійшов наступного висновку:

Так, ст. 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 62 ЦПК України встановлено перелік документів, що підтверджують повноваження представників. Так, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені зокрема і довіреністю юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Так, до заяви про залишення позову без розгляду та повернення судового збору, представником позивача ОСОБА_1 додано довіреність за №020693/24, якою АТ «СЕНС БАНК» уповноважило адвоката Рудницького Ю.І. представляти інтереси довірителя, в тому числі по договору про надання правової допомоги від 10.01.2023 року в судах, а також адвокату надано право, зокрема, підписувати та/або подавати від імені довірителя будь-які заяви.

Стаття 1 ЦПК України зазначає, що цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших, визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

При застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Так, діючим ЦПК України чітко розмежовано стадії: відкриття провадження у справі, підготовче провадження, розгляд справи по суті, зупинення і закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду тощо.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України - суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви представника позивача про залишення позовної заяви АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором без розгляду, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Що стосується вимог представника позивача про повернення судового збору, суд зазначає наступне:

Судом встановлено, що за подання до суду вказаної позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2 684 грн., що підтверджується меморіальним ордером за №32530535 від 17.11.2023 року.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, згідно із п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору дійсно повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зокрема, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Вказаною нормою закону врегульовано загальні питання повернення сплачених сум судового збору з підстав, визначених цією статтею, перелік яких є вичерпним.

Тобто, одним із випадків, коли судовий збір не підлягає поверненню особі, яка його сплатила, є залишення заяви або скарги без розгляду за заявою (клопотанням) такої особи, а тому, оскільки, позовну заяву АТ «СЕНС БАН» залишено без розгляду за заявою його уповноваженого представника, суд дійшов висновку, про відсутність підстав для застосування положень п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» та повернення судового збору, сплаченого у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1, 13, 62, 64, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір» суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача - ОСОБА_1 задовольнити частково.

Позовну заяву Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

В іншій частині заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна