Номер провадження: 22-ц/813/5977/24
Справа № 500/1659/18
Головуючий у першій інстанції Жигулін С.М.
Доповідач Назарова М. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

17.06.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Назарової М.В. (суддя доповідач), Кострицького В.В., Лозко Ю.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2

на рішення Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області від 19 квітня 2024 року

у цивільній справі за позовом комунального підприємства «Теплові мережі Ізмаїлтеплокомуненерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про стягнення заборгованості

в с т а н о в и в:

Рішенням Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області від 19 квітня 2024 року позов комунального підприємства «Теплові мережі Ізмаїлтеплокомуненерго» задоволено.

ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 07 червня 2024 року звернулась до суду з апеляційною скаргою та одночасно просить звільнити від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, посилаючись на те, що скаржниця є малозабезпечена особа, дитина війни, людина похилого віку, тяжко хвора людина, зараз знаходиться на лікуванні в Дунайській обласній лікарні.

На підтвердження доводів клопотання ОСОБА_1 надала довідку про доходи видану Ізмаїльським ПФУ в Одеській області за період з грудня 2022 року по травень 2023 року, довідку Форма ОК-5 з Пенсійного фонду України за період з 2000 року по 2011 рік, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів на утриманих податків за період з 4 кварталу 2022 року по 1 квартал 2023 року, виписки з медичної карти стаціонарного хворого та консультативні висновки спеціалістів.

Розглянувши клопотання, суд вважає його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа N 613/76/16-ц провадження N 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Вказані приклади доказів на підтвердження скрутного майнового стану наведено у п. 28 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах".

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

На підтвердження наведеного скаржником надано довідку Ізмаїльського об`єднаного управління пенсійного фонду України в Одеській області, в якій зазначено ОСОБА_1 перебуває на обліку та отримає пенсію за віком, відповідно до якої сума пенсії за період з 01.12.2022 по 31.05.2023 складає 22286,79 грн. Відомостей про доходи заявника за 2023 рік, тобто за попередній рік, як того вимагає пункт 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», у зазначеній довідці немає.

Крім того, надана довідка (Форма ОК-5) з Пенсійного фонду України, в якій зазначено суми заробітку за період з 2000 року по 2011 рік, проте період за 2023 рік не охоплено.

Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів на утриманих податків за період з 4 кварталу 2022 року по 1 квартал 2023 року також не можуть бути доказом, який дає підстави для звільнення від сплати судового збору, оскільки докази на підтвердження майнового стану повинні містити інформацію щодо розміру річного доходу саме за попередній календарний рік, що передує поданню апеляційної скарги.

Заявником не надано даних про наявність рухомого чи нерухомого майна, рахунків у банківських установах, доказів, які б повно підтверджували розмір її річного доходу за попередній календарний рік (2023 рік),тощо.

Апеляційний суд позбавлений можливості визначити, чи перевищує розмір судового збору, який підлягає сплаті, 5 відсотків розміру річного доходу заявника, без наявності відомостей щодо такого доходу за весь попередній календарний рік.

Посилання заявниці на те, що вона є малозабезпечена особа, дитина війни, людина похилого віку, тяжко хвора людина, не являється належним підтвердженням тяжкого матеріального стану ОСОБА_6 .

З огляду на зазначене, клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги не підлягає задоволенню.

Порядок сплати, розмір судового збору визначається у відповідності з Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» (№3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позовна заява позивачем подана у 2018 році з вимогою майнового характеру з ціною позову 50733,36грн.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року становить 1762 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто ставка судового збору, що підлягала сплаті до суду першої інстанції за подання позовної заяви, складала 1762 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI (в редакції, чинній на час подачі апеляційної скарги) судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у сумі 2643 грн (1762 *150%) та для приєднання до матеріалів справи у встановлений судом строк надати до Одеського апеляційного суду документ про оплату вказаних витрат, які перерахувати за наступними банківськими реквізитами або сплатити онлайн на офіційному веб-порталі Судова влада України: http://court.gov.ua/sud4813/gromadyanam/tax/:

Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Хаджибейськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0015757

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідні документи, які підтверджують сплату вказаних коштів, мають бути надані в оригіналі до Одеського апеляційного суду.

Відповідно до ст. 9 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Заявник не позбавлений можливості повторно звернутися до апеляційного суду з клопотанням (заявою) про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, надавши документи, які підтверджують підстави для звільнення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Крім того, 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року №3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон №3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

З урахуванням внесених змін до процесуального закону, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з тим, адвокат Максименко О.А. який діє в інтересах ОСОБА_1 подав до суду апеляційну скаргу в паперовій формі, яка скріплена його власноручним підписом.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При цьому, наявність електронного кабінету в системі «Електронний суд» адвоката Максименка О.А. є обов`язковою (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Так, на виконання вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі зазначені відомості про наявність електронного кабінету в особи, яка подає апеляційну скаргу.

Разом з тим, головною умовою обміну документами між судом та користувачем електронного кабінету є наявність відомостей про РНОКПП/ЄДРПОУ в додаткових відомостях про учасника справи в автоматизованій системі документообігу суду. У випадку некоректного заповнення або повної відсутності даних в цьому полі не дозволить системі ідентифікувати в повній мірі користувача, а відповідно, й не буде надано можливості перегляду матеріалів справи в кабінеті.

Відповідно до вказаного, адвокатам необхідно обов`язково реєструватися в електронному кабінеті та обов`язково зазначати відомості про РНОКПП/ЄДРПОУ при подачі документів до суду, оскільки за відсутності РНОКПП, суд позбавлений можливості встановити наявність у адвоката Максименка О.А. зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

За таких обставин скаржнику необхідно подати до апеляційного суду апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням адвокатом Максименком О.А. його РНОКПП, тобто, оформлену у відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України, разом із копіями скарги в новій редакції відповідно до кількості учасників справи.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу щодо постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви (скарги) та надання строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернена позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2 ст. 357 та ст. 185 ЦПК України, а скаржнику сплати судового збору та надання Одеському апеляційному суду документу, що підтверджує сплату судового збору та надання уточненої редакції апеляційної скарги, в якій необхідно зазначити відомості про РНОКПП адвоката Максименка О.А., а також надання апеляційної скарги в новій редакції відповідно до кількості учасників справи

Керуючись ст.136, 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 на рішення Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області від 19 квітня 2024 року залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання ухвали апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М.В. Назарова

В.В. Кострицький

Ю.П. Лозко