Справа № 643/1300/24
Провадження № 2/643/1579/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2024 року Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Майстренко О.М. , за участю секретаря судового засідання Куліш А.С. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку в майні ,що знаходиться в спільній сумісній власності ,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку в майні ,що знаходиться в спільній сумісній власності.

У судові засідання, призначені на 26.09.2024 року, 26.11.2024 року позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Інші учасники справи у судові засідання також не з`явились.

Таким чином, має місце повторна (третя поспіль) неявка в судові засідання позивача, повідомленого належним чином.

Згідно з ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду в разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ураховуючи, що позивач втретє поспіль не з`явився в судові засідання, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав, наявні передбачені ЦПК України підстави для залишення позову без розгляду.

При цьому суд враховує, що вказані вище норми є імперативними та не передбачають право суду продовжити розгляд справи або вчергове відкласти судове засідання навіть в разі визнання поважними причин неявки позивача в судове засідання.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені в постанові Верховного Суду від 12.08.2022, ухваленій у справі № 686/32906/19. Зокрема, Верховним судом зазначено, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Ураховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 207, 209, 210 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку в майні ,що знаходиться в спільній сумісній власності - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повний текст ухвали не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Майстренко