Номер провадження 2-о/754/116/24
Справа №754/1699/24
РІШЕННЯ

Іменем України

10 червня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,

заявниці ОСОБА_1 ,

представника заявниці ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рудюк Максим Валерійович та Київська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

Зміст заяви

У лютому 2024 року заявниця, ОСОБА_1 , через представника - адвоката Ласкавого Євгенія Михайловича, за допомогою системи «Електронний суд» звернулася до Деснянського районного суду міста Києва в порядку окремого провадження із заявою, в якій просить суд встановити факт проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 однією сім`єю понад п`ять років станом на дату смерті ОСОБА_3 .

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що 26.12.1995 батько заявниці, ОСОБА_4 , зареєстрував шлюб з ОСОБА_3 . На момент укладення між батьком заявниці та спадкодавицею шлюбу, заявниці було 13 років. З 1995 року по 2009 рік ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та заявниця проживали спільне сімейне життя у квартирі ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

У 1998 році ОСОБА_3 надала дозвіл на реєстрацію місяця проживання заявниці за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті батька заявниці, сімейні стосунки заявниці та ОСОБА_3 не припинилися та продовжили існувати як стосунки, притаманні сім`ї, що підтверджується тим, що вони здійснювали спільні витрати, мали спільний бюджет, спільно харчувались, купували майно для спільного користування, спільно несли витрати з утримання квартири, спільно здійснювали поточний ремонт квартири, надавали один одному допомогу.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . 09.11.2023 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рудюком Максимом Валерійовичем відкрито спадкову справу № 12/2023 на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини. Інших спадкоємців ОСОБА_3 немає.

ОСОБА_3 є мачухою ОСОБА_1 , з якою остання проживала понад 27 останніх років до дня смерті ОСОБА_3 .

Встановлення факту проживання однією сім`єю заявниці з ОСОБА_3 , має для заявниці юридичне значення, оскільки ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею ОСОБА_3 , після смерті якої залишилось спадкове майно, а саме: квартира АДРЕСА_2 .

Рух справи

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 07 лютого 2024 року вказану заяву залишено без руху.

Представником заявниці подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року відкрито провадження у справі.

28 лютого 2024 року від Київської міської ради надійшли письмові пояснення, в яких представник заінтересованої особи-2 просить суд проводити розгляд справи за його відсутності та ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства.

02 квітня 2024 року представник заявниці заявив клопотання про витребування спадкової справи та подав заяву про виклик свідків.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 02 квітня 2024 року витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рудюка Максима Валерійовича належним чином засвідчену копію спадкової справи № 12/2023, заведеної щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

27 травня 2024 року від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рудюка Максима Валерійовича на адресу суду надійшла копія спадкової справи № 12/2023.

У судовому засіданні 10 червня 2024 року судом допитано як свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . Заявниця та її представник просили суд задовольнити заяву.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 07.06.2023.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_2 , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_2 від 24.09.2008.

ОСОБА_3 була дружиною батька ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в якому батьком вказано ОСОБА_4 , та свідоцтвом про укладення шлюбу 26 грудня 1995 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с. 22).

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько заявниці, ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 27.07.2009 (а.с. 23).

Заявниця, ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 23.07.1998 по теперішній час, що підтверджується інформацією про зареєстроване/задеклароване місце проживання особи № 102894168 від 23.11.2023, № 107377923 від 16.02.2024 та довідкою ЖБК «Шовковик-13» від 19.01.2024 (а.с. 21, 30 (на звороті), 73).

09 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального Рудюка М.В. із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . На підставі вказаної заяви заведено спадкову справу № 12/2023.

ОСОБА_1 є єдиною особою, яка звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 14/02-14 від 13 грудня 2023 року ОСОБА_1 відмовлено у включенні до кола спадкоємців після померлої у ІНФОРМАЦІЯ_2 гр. ОСОБА_3 , у зв`язку із відсутністю документів, що підтверджують факт проживання її зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Позивачкою до матеріалів справи надані квитанції про придбання меблів від 12.05.2009 та від 17.02.2010 з доставкою на адресу місця проживання заявниці та ОСОБА_3 (а.с. 31).

З квитанцій, доданих до заяви вбачається, що ОСОБА_1 з червня 2017 року по вересень 2022 року неодноразово перераховувала кошти на рахунок ОСОБА_3 (а.с. 43-48).

У декларації про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу від 20.03.2019 довіреною особою пацієнтки ОСОБА_1 (заявниці) вказано ОСОБА_3 (спадкодавицю) (а.с. 32).

У період з 08.06.2017 по 19.06.2017 ОСОБА_1 (заявниця), ОСОБА_10 (дочка заявниці) та ОСОБА_3 (мачуха заявниці, спадкодавиця) спільно відпочивали за кордоном, зокрема в Турецькій Республіці, що підтверджується відмітками в паспорті громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_1 , серії НОМЕР_4 , орган, що видав 8099; в паспорті громадянина України для виїзду закордон на ім`я ОСОБА_3 , серії НОМЕР_5 , орган, що видав 8076; в паспорті громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_10 , серії НОМЕР_6 , орган, що видав 8099 (а.с. 34-36).

Також із нотаріально посвідченої заяви від 23.04.2016 вбачається, що заявниця надавала дозвіл на виїзд її дочки ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , разом з ОСОБА_3 за кордон (а.с. 37).

Відповідно до довідки ТОВ «Велнес-Карпатія» № 39 від 27.12.2023 заявниця та ОСОБА_3 у період з 30.12.2022 по 05.01.2023 спільно проходили санаторно-курортне лікування в санаторії " Карпатія " (а.с. 37 (на звороті)).

Також на підтвердження факту спільного проживання та родинних стосунків заявницею надано переписку у месенджері з вересня 2021 року по грудень 2022 року з сімейних питань, а також з питань ведення побуту, лікування, спільного відпочинку (а.с. 49-62), а також спільні фотографії за період з 2010-2023 р. (а.с. 63-70).

Із копії свідоцтва про право на спадщину за законом вбачається, що ОСОБА_3 як дружина померлого ОСОБА_4 відмовилася від 1/2 частки майна на користь його дочки ОСОБА_1 (заявниці) (а.с. 42).

Свідок ОСОБА_6 була сусідкою та подругою померлої ОСОБА_3 , вказала, що знає родину з 1998 року. Свідок часто бачила заявницю з померлою та стверджує, що заявниця проживала у квартирі по АДРЕСА_3 разом з ОСОБА_3 , оскільки остання хворіла та мала інвалідність. Свідок заходила в гості щотижня, у квартирі великий диван та розкладне крісло. Чоловік заявниці проживав по АДРЕСА_4 і ОСОБА_1 їздила до нього. Після народження у заявниці дочки ОСОБА_3 допомагала у вихованні дитини. Свідок зауважила, що у ОСОБА_3 та ОСОБА_1 були стосунки як у матері та дочки.

Свідок ОСОБА_7 була подругою померлої ОСОБА_3 . Свідок стверджує, що заявниця проживала у квартирі по АДРЕСА_3 разом з ОСОБА_3 . Чоловіка заявниці у квартирі свідок не бачила, заявниця возила дитину в школу, ОСОБА_3 приймала участь у вихованні дочки заявниці.

Свідок ОСОБА_8 була сусідкою та подругою померлої ОСОБА_3 . Свідок стверджує, що ОСОБА_1 піклувалась про ОСОБА_3 , купувала ліки, вони разом їздили відпочивати, робили покупки. Свідок стверджує, що заявниця проживала у квартирі по АДРЕСА_3 разом з ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_3 хворіла. Дочку заявниця возила в школу. Чоловіка заявниці свідок інколи бачила.

Норми права та мотиви суду

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ч. 1 ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Згідно ч. 4 ст. 3 СК України, сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю.

У пункті 21 вищевказаної постанови вказано, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини, і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також: інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.

Верховний Суд у постанові від 14 березня 2019 року у справі № 320/4964/17 зазначив, що «до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках».

У постанові Верховного Суду від 21 березня 2019 року у справі № 461/4689/15-ц зазначається, що «обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини».

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів та показами свідків.

Проаналізувавши надані заявницею докази у їх сукупності, заслухавши показання свідків, суд встановив, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживала однією сім`єюза адресою: АДРЕСА_1 разом з померлою ОСОБА_3 понад п`ять років до дня смерті останньої, вони вели спільне господарство, підтримували та допомагали одна одній, а також мали стосунки як дочки та матері.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги те, що встановлення факту спільного проживання має для заявниці юридичне значення, суд доходить висновку, що вимога ОСОБА_1 про встановлення факту проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_3 однією сім`єю понад п`ять років станом на дату смерті ОСОБА_3 є обгрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.76, 259, 264, 265, 293, 315, 319 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рудюк Максим Валерійович та Київська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення, задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_7 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , однією сім`єю понад п`ять років станом на дату смерті ОСОБА_3 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , код РНОКПП: НОМЕР_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рудюк Максим Валерійович, місце знаходження: м. Київ, вул. Магнітогорська, буд. 1, оф. 522.

Відповідач - Київська міська рада, ; місце знаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Повний текст рішення складено та підписано 20.06.2024.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак