Справа № 212/4449/24
У Х В А Л А

16 грудня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого судді Зіміна М.В., секретаря судового засідання Пелешенко К.В.,

за участі: представника відповідача адвоката Бузівської Н.М.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі в режимі відеоконференції заяву Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про визначення порядку виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди,

встановив:

04 грудня 2024 року представник Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» (далі ПрАТ «ЦГЗК») звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із заявою про визначення порядку виконання рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ЦГЗК» про відшкодування моральної шкоди. Представник відповідача просить суд визначити порядок виконання судового рішення шляхом зазначення в резолютивній частині рішення інформації про порядок виконання рішення, а саме банківських реквізитів ОСОБА_1 , на які ПрАТ «ЦГЗК» має перерахувати стягнуті кошти.

У судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, заяв клопотань до суду не подавали.

У судовому засіданні представник відповідача заяву про визначення порядку виконання рішення суду підтримала з підстав зазначених в ній.

Суд вислухавши представника відповідача, ознайомившись з матеріалами цивільної справи, встановив наступне.

Так, у травні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» (далі по тексту ПрАТ «ЦГЗК») про відшкодування моральної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що він працював за професією дробильника на дробильній фабриці ПрАТ «ЦГЗК» тривалий час у шкідливих умовах праці, а саме: з 09 червня 1998 року по 24 березня 2021 року, отримав професійні захворювання коніотуберкульоз, радикулопатію попереково-крижову.

Відповідно довідок МСЕК від 21 лютого 2024 року позивачу встановлено 65% втрати професійної працездатності, третю групу інвалідності безстроково, визначено потребу в санаторно-курортному лікуванні, медикаментозному лікуванні, забезпеченні виробами медичного призначення.

Вважає, що з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, позивач втратив своє здоров`я, чим йому завдана моральна шкода, яка полягає в тому, що позивач позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання, позбавлений можливості вести повноцінний спосіб життя, постійно відчуває психологічний дискомфорт, фізичні страждання та біль через важкість самопочуття та особливості лікування.

Розмір завданої моральної шкоди позивач оцінював в 715 680 гривень.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив суд стягнути з ПрАТ «ЦГЗК» на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок виконання трудових обов`язків 715 680 гривень без утримання податку з доходів фізичних осіб.

Рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року позов ОСОБА_1 до ПрАТ «ЦГЗК» про відшкодування моральної шкоди задоволений частково. Стягнуто з ПрАТ «ЦГЗК» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 260 000 гривень без врахування податку з доходу фізичних осіб.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 20 листопада 2024 року рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 травня 2024 року в частині визначення розміру моральної шкоди, стягнутої з Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на користь ОСОБА_1 , змінено, збільшено цей розмір з 260 000 гривень до 330 000 гривень, без утримання податку з доходу фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.

Відповідно до ч. 1 ст. 267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 27 червня 2018 року у справі № 713/1062/17.

Рішенням суду визначено спосіб захисту права позивача, визначений ст. 16 ЦК України, а саме шляхом відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

ПрАТ «ЦГЗК» ставить перед судом питання про визначення порядку виконання судового рішення, ухваленого за результатами розгляду цивільної справи № 212/4449/24 шляхом зазначення в резолютивній частині рішення інформації про порядок виконання рішення, а саме банківських реквізитів ОСОБА_1 на які ПрАТ «ЦГЗК», як відповідач, має перерахувати стягнуті кошти.

Разом з тим, відповідно до статті 6 Закону України «Про виконавче провадження» визначено порядок виконання рішень, а саме рішення щодо стягнення майна та коштів виконуються податковими органами, а рішення щодо стягнення коштів - банками та іншими фінансовими установами.

Наведені положення Закону України «Про виконавче провадження» не передбачають такого положення, як виконання судового рішення стягувачем.

В той же час, згідно ч. 1, 2 ст. 7 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчий документ про стягнення періодичних платежів може бути самостійно надісланий стягувачем безпосередньо підприємству, установі, організації, фізичній особі - підприємцю, фізичній особі, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи. Одночасно з виконавчим документом стягувач подає заяву, в якій зазначаються: 1) реквізити рахунку в банку, іншій фінансовій установі, небанківського надавача платіжних послуг; 2) прізвище, ім`я, по батькові стягувача, реквізити документа, що посвідчує його особу, тобто, саме стягувач наділений правом, а не обов`язком, звернення рішення суду до виконання шляхом пред`явлення виконавчого документу безпосередньо до боржника, із зазначенням реквізитів банківського рахунку.

За наведених обставин вбачається, що суд не має правових підстав із визначення порядку виконання судового рішення шляхом зазначення банківських реквізитів позивача, а тому суд доходить переконання про відмову у визначенні порядку виконання рішення суду.

Керуючись ст.ст. 259-260, 267 ЦПК України, -

постановив:

Заяву Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про визначення порядку виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено та підписано 18 грудня 2024 року.

Суддя М. В. Зімін