Справа № 536/449/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 року м. Кременчук

Кременчуцький районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Реки А.С.,

за участі секретаря судового засідання Шкіринець К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , як правонаступника ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , як правонаступника ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

Встановив:

В провадженні Кременчуцького районного суду Полтавської області перебуває дійсна справа.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 31 березня 2023 року було відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 02 травня 2023 року клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Дашка М.В. про витребування доказів було задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Волошиної Н.А. належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 29 травня 2023 року клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Дашка Максима Володимировича було задоволено. Замінено первісного відповідача Піщанську сільську раду Кременчуцького району Полтавської області по справі за позовом ОСОБА_2 до Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, на належного відповідача ОСОБА_4 .

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 16 серпня 2023 року зупинено провадження по цивільній справі № 536/449/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до залучення до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 25 січня 2024 року було відновлено провадження у справі № 536/449/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 26 лютого 2024 року витребувано у приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Волошиної Наталії Анатоліївни інформацію зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) щодо відкритих спадкових справ на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та належним чином завірену копію Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину).

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 09 квітня 2024 року витребувано у Другої кременчуцької державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, яка заведена після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 18 червня 2024 року залучено ОСОБА_6 та ОСОБА_1 як правонаступників позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 до участі у справі № 536/449/23.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 15 серпня 2024 року позовну заяву ОСОБА_6 , як правонаступника ОСОБА_2 , до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишено без розгляду за заявою ОСОБА_4 . Продовжено розгляд справи за позовом ОСОБА_1 , як правонаступника ОСОБА_2 , до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 11 вересня 2024 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , як правонаступника ОСОБА_2 , до ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та призначено до розгляду у судовому засіданні.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 06 листопада 2024 року витребувано у приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Волошиної Наталії Анатоліївни належним чином засвідченої копії спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 28 листопада 2024 року залучено ОСОБА_3 як правонаступника відповідача ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 до участі у справі № 536/449/23.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання неодноразово не з`являвся, зокрема, у судові засідання, призначені на 06 листопада 2024 року, 28 листопада 2024 та 19 грудня 2024 року, про дату, час та місце судового розгляду справи позивач був повідомлений належним чином, про що свідчить підпис у повідомленнях про вручення поштового відправлення № 745, № 772.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до положень ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема, перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частина 5 ст. 223 ЦПК України зазначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Залишення заяви без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України).

Неявка у судове засідання це відсутність особи в залі судового засідання під час розгляду справи, незалежно від причин, або залишення залу судового засідання.

Законодавець передбачив право осіб, які беруть участь у справі, брати участь у судових засіданнях, а також гарантії реалізації цього права. Це право витікає з вимог таких принципів цивільного судочинства, як змагальність, диспозитивність, процесуальна рівноправність сторін, демократизм, законність тощо.

При цьому, ч. 1, 1 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Аналізуючи вищевикладені норми міжнародного права та положення ЦПК України, суд приходить до висновку, що підставою для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання є наявність у сукупності таких обставин: належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи та його повторна, тобто двічі поспіль, неявка у судове засідання у призначений для розгляду справи час або неповідомлення про причини неявки.

Такий висновок, узгоджується із висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21-ц (провадження № 61-4672св22).

Заяви від позивача про розгляд справи за його відсутності, до суду не надходило.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

За приписами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. У вказаних Рішеннях також зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання Кременчуцького районного суду Полтавської області, і від нього не надходило заяви про розгляд справи по суті за його відсутності, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 128, 223, 257, 258-260 ЦПК України,

Ухвалив:

Позов ОСОБА_1 , як правонаступника ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , як правонаступника ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяА. С. Река