Справа № 638/3805/24
Провадження № 2/638/3304/24
УХВАЛА

Іменем України

10 квітня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Щепіхіної В.В.,

при секретарі - Рєзнік І.П.,

за участю позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів, згідно з яким позивач просить суд стягнути з ОСОБА_3 аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі частки але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку від усіх доходів відповідача щомісячно, з дня пред`явлення позову на період навчання дитини до досягнення нею 23 років.

28.02.2024 через канцелярію Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_5 , про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання. ОСОБА_3 у зустрічній позовній заяві просить суд стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі 3000,00 грн. щомісячно, починаючи з 28.02.2024 і до досягнення донькою 23 років, за умови, що вона буде продовжувати навчання.

Позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечували проти прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду, оскільки строк, передбачений для звернення до суду з відповідною заявою, сплинув.

Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Заяв або клопотань з повідомленням причин своєї неявки в суд не направили.

Заслухавши пояснення учасників процесу, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За положенням статті 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Зустрічний позов є одним із засобів захисту відповідача проти первісного позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до абзацу 1 п. 15 Постанови Пленуму ВСУ 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства» від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: 1) взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; 2) доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічний позов не є похідною вимогою від первинного позову, а є вимогою, яка повністю (або частково) виключить задоволення первинного позову.

Правова природа зустрічного позову в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову, або коли виникають з одних правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи предметом за первісним позовом є стягнення з ОСОБА_3 аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі частки, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку від усіх доходів відповідача щомісячно, з дня пред`явлення позову на період навчання дитини до досягнення нею 23 років.

Предметом за зустрічним позовом є стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання, в якому ОСОБА_3 просить суд стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі 3000,00 грн. щомісячно, починаючи з 28.02.2024 і до досягнення донькою 23 років, за умови, що вона буде продовжувати навчання.

Ухвалою суду від 24.07.2023 відкрито провадження у справі за первісним позовом в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначене судове засідання у справі та встановлено відповідачу строк - п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання до суду відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам статті 178 ЦПК України, а також всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову.

Положеннями частини 1 ст.193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

30.10.2023 відповідачем за первісним позовом ОСОБА_3 отримано копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви разом з додатками, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах справи.

Зустрічна позовна заява надійшла до канцелярії суду 28.02.2024, тобто після спливу п`ятнадцятиденного терміну, встановленого для подання відзиву, а отже і для подання зустрічної позовної заяви.

Статтею 127 ЦПК України визначено підстави поновлення та продовження процесуальних строків, згідно із якою суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову від відповідача до суду не надходило. За таких обставин зустрічний позов подано з пропуском строку, встановленого частиною 1 статті 193 ЦПК України, і відповідач не порушив питання про його поновлення та не зазначив поважності причин неподання зустрічного позову у визначений строк. За приписами частини 1 статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

За приписами частини 3 статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Також суд наголошує, що повернення зустрічного позову не обмежує право відповідача звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.

На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст.126, 193, 194, 260, 261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на користь повнолітньої доньки у твердій грошовій суммі - відмовити.

Повернути зустрічну позовну заяву разом із доданими до неї матеріалами позивачу за зустрічним позовом.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду в частині повернення зустрічної позовної заяви може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали суду.

В іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. В. Щепіхіна