У Х В А Л А

21 червня 2024 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/13492/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О. Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник Брижатий Сергій Вікторович ,

на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва

від 23 травня 2024 року

у цивільній справі №760/21947/23 Солом'янського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

про поділ майна подружжя

та за зустрічним позовом ОСОБА_3

до ОСОБА_1

про поділ майна подружжя

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 23 травня 2024 року відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні заяви про забезпечення доказів.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 , діючи через свого представника - адвоката Брижатого С. В., 12 червня 2024 року в порядку ст. 355 ЦПК України безпосередньо до Київського апеляційного суду подано апеляційну скаргу шляхом надсилання через засоби поштового зв'язку. Апеляційна скарга надійшла до суду, зареєстрована та передана судді 19 червня 2024 року.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Зокрема, пунктом 2 частини 2 статі 356 ЦПК України визначено, що в апеляційній скарзі має бути зазначено відомості про наявність або у відсутність у особи, яка подає апеляційну скаргу, електронного кабінету.

Проте, в порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність у ОСОБА_1 електронного кабінету.

Таким чином, скаржнику на виконання вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України необхідно надати Київському апеляційному суду інформацію про наявність або відсутність ОСОБА_1 електронного кабінету.

Як вбачається з апеляційної скарги, представник ОСОБА_1 - Брижатий С. В. в апеляційній скарзі зазначив про наявність в нього електронного кабінету.

Водночас, адвокат Брижатий С. В. не зазначив в апеляційній скарзі свій РНОКПП, що унеможливлює надсилання йому процесуальних документів до електронного кабінету в системі "Електронний суд".

Таким чином, скаржнику необхідно надати Київському апеляційному суду РНОКПП представника Брижатого С. В .

Апеляційна скарга також не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги скаржником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Так, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання апеляційної скарги в 2024 році на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605,60 грн).

Проте, звертаючись до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 не надано доказів сплати судового збору в розмірі 605,60 грн або доказів звільнення від сплати судового збору у відповідності до вимог закону.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 605 грн 60 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Документ про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 356, 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник Брижатий Сергій Вікторович , на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 23 травня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О. Ф. Мазурик