Справа №760/5349/24 2/760/6676/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Верещінської І.В.,

при секретарі Прищепи С.С.,

розглянувши заяву про самовідвід в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення способів участі батька у вихованні дитини, -

В С Т А Н О В И В:

05.03.2024 ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 06.03.2024 справу передано у провадження судді Букіної О.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 21.03.2024 у справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання.

10.04.2024 року на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду до провадження судді Букіної О.М. передано заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 12.04.2024 задоволено заяву про самовідвід головуючого у справі судді Букіної О.М., справу передано для визначення судді для її розгляду в порядку, встановленому ч.1 ст. 33 ЦПК України.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 16.04.2024 справу передано у провадження судді Усатової І.А., якою також була подана заява про самовідвід,яка була задоволена ухвалою від 16.04.2024.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 18.04.2024 справу передано у провадження судді Коробенка С.В., яким також була подана заява про самовідвід,яка була задоволена ухвалою від 18.04.2024.

Головуючий у справі суддя вважає за необхідне заявити самовідвід у справі, про що подано відповідну заяву з посиланням на те, що з матеріалів справи випливає, що матір`ю відповідача є ОСОБА_3 , яка до 2016 року працювала на посаді судді цього ж суду.

Дослідивши обставини поданої заяви, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Статтею 36 ЦПК України встановлено підстави для відводу (самовідводу) судді. Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Слід також зазначити, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Разом з тим, не вбачається, що у цій справі достатньо ознак, які б давали підстави вважати, що головуючий у справі суддя проявляє особисту упередженість.

При цьому, стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. У цьому зв`язку Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться».

Слід врахувати, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Аналогічний висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 01.04.2019 року (справа № 805/1812/14).

Як зазначено у заяві про самовідвід, ОСОБА_3 , яка за твердженням позивача є матір`ю відповідача по справі, працювала до 2016 року на посаді судді Солом`янського районного суду міста Києва, та, відповідно, була колегою головуючого у справі судді.

Викладене, свідчить, що в учасників справи може виникнути припущення щодо упередженості судді чи її необ`єктивності при розгляді і вирішенні цієї справи.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Верховний Суд в ухвалі від 05.05.2020 року по справі № 9901/118/20 зауважив, що відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів, що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Аналогічне правило має розповсюджуватись і на розгляд питання щодо самовідводу.

За таких обставин, так як у подальшому в учасників справи можуть виникнути припущення щодо небезсторонності головуючого судді та необ`єктивності судового рішення, то подана заява про самовідвід підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Задовольнити заяву про самовідвід головуючого в справі судді - Верещінської Ірини Вікторівни.

Передати цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про визначення способів участі батька у вихованні дитини (справа № 760/5349/24, провадження № 2/760/6676/24), для повторного автоматизованого розподілу і визначення складу суду в порядку, встановленому ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Верещінська