СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Жовноватюк В.С., за участю секретаря Лопатюк А.В., відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Лакі кредит» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, у якому просив стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у розмірі 53776,30 грн та судові витрати.

В обґрунтування зазначає, що сторони уклали кредитний договір № 113 від 29.10.2021. Позивач зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, надав відповідачу кошти кредиту. У зв`язку із невиконанням умов кредитного договору, відповідачу направлялась вимога про усунення порушення кредитних зобов`язань шляхом сплати повної суми заборгованості. Однак відповідач заборгованість не виплатив. З цих підстав просить позов задовольнити.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 19 квітня 2023 року позовну заяву направлено за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16 червня 2023 року у справі відкрито спрощене позовне провадження без виклику. Направлено позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, а відповідачу - копію ухвали про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів. Також відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву у 15-денний термін з дня отримання копій документів.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2023 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільної справи - в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

24.11.2023 до суду надійшов відзив, у якому відповідач просив частково відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначає, що оскільки відповідач не мав змоги виконати умови договору з 24.02.2022 через обставини, які є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними, то позовні вимоги у частині стягнення коштів у сумі 14162,72 грн не є обґрунтованими.

10.01.2024 через систему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача зазначає, що відповідно до Акту звірки за Кредитним договором № 113 від 29.10.2021 невиконаним є грошове зобов`язання у розмірі 53776,30 грн, а посилання відповідача на лист Торгівельно просислової палати України, як на підставу звільнення відповідача від виконання майнових зобов`язань перед позивачем, є помилковим та не підлягає застосуванню судом.

У судове засідання сторони не з`явились, були повідомлені належним чином про дату, час та місце судового розгляду. Від представника позивача надійшла заява про проведення судового засідання за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 29.10.2021 ТОВ «Лакі кредит», як кредитор, та ОСОБА_1 , як позичальник, уклали кредитний договір № 113, предметом якого є кредит у розмірі 50588,24 грн.

Відповідно до п.1.3. договору, строк кредиту 12 місяців, з днем остаточного повернення 29 жовтня 2022 року включно.

Згідно з п.1.4. договору, процентна ставка за користування коштами кредиту залежить від періоду її встановлення та становить: за перший день користування кредитом (включно) 15,00% за день (5475,00% річних) від початкової суми кредиту (загального розміру); за всі наступні дні користування кредитом, починаючи з другого дня (включно) й до кінця строку надання кредиту 3,5% в місяць (42% річних) від початкової суми кредиту (загального розміру). Тип процентної ставки - фіксована.

Пунктом 6 договору встановлена відповідальність сторін за порушення умов кредитного договору, а саме за несвоєчасну сплату відповідного платежу позичальник сплачує неустойку у вигляді штрафу.

Згідно з наданим позивачем розрахунком, відповідач має заборгованість у розмірі 53776,30 грн.

Відповідно до ч.1 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

За змістом ст.ст.626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У ст.526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України).

Згідно зі ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку не повернуті, а також вимоги ч.2 ст.530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав.

Щодо форс-мажорних обставин, суддя зазначає, що посилаючись на форс-мажор як на підставу звільнення від відповідальності, відповідачу обов`язково потрібно довести, як саме проявився форс-мажор у конкретному зобов`язанні. Одного лише абстрактного посилання на наявність форс-мажору недостатньо.

Зокрема, в постанові КГС від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21 зазначено, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона, яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність.

З огляду на викладене, лист ТПП України від 28.02.2022 щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), зумовлених військовою агресією рф проти України, не відповідає вимогам конкретизації впливу відповідної форс-мажорної обставини на конкретне зобов`язання (а доведення причинно-наслідкового зв`язку в такому випадку є обов`язковим).

КГС ВС у п.44 постанови від 21.07.2021 року у справі № 912/3323/20 зазначив, що суди попередніх інстанцій вважали, що єдиним доказом існування форс-мажорних обставин є довідка Торгово-промислової палати, втім ця позиція є помилковою. Існування обставин форс-мажору щодо порушення/невиконання зобов`язань, які виникли внаслідок укладення договору оренди між резидентами України, може доводитися будь-якими доказами.

Таким чином, запровадження воєнного стану не є безумовною підставою для звільнення відповідача від договірних зобов`язань.

Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» доповнено, серед іншого, розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України пунктом 18.

У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Таким чином, наслідки невиконання цивільно-правових зобов`язань за кредитними договорами змінились. Зокрема, боржники за такими договорами з 24 лютого 2022 року звільняються від оплати штрафу, пені, трьох процентів річних, інфляційних втрат та іншої відповідальності.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що відповідач має заборгованість у розмірі 39611,58 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягнення судовий збір у розмірі 1977,00 грн (39611,58*2684:53776,30).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-268, 274 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Лакі кредит» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 / РНОКПП НОМЕР_1 / на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Лакі кредит» / / заборгованість у розмірі 39611 (тридцять дев`ять тисяч шістсот одинадцять) грн 58 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 / РНОКПП НОМЕР_1 / на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Лакі кредит» / / судовий збір у розмірі 1977,00 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.С. Жовноватюк