Справа № 761/104/23
Провадження № 2/761/1858/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Ганущака А.М..

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши в загальному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві питання про залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Седас», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя, визнання права власності на частку у майні, що придбане під час шлюбу, визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним в межах спільного розгляду з первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Седас» до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування майном квартирою шляхом виселення, -

в с т а н о в и в :

У січні 2023 року позивач ТОВ «СЕДАС» звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просив: усунути перешкоди в користуванні та розпорядженні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.01.2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Седас» до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування майном, квартирою шляхом вселення, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 13.06.2023 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Седас» до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування майном квартирою шляхом виселення Товариства з обмеженою відповідальністю «Седас» до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування майном квартирою шляхом виселення - зустрічний позов ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Седас», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя, визнання права власності на частку у майні, що придбане під час шлюбу, визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.

В судове засідання 29.02.2024 о 11 год. 00 хв. позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 не з`явився, свого представника не направив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать зворотні рекомендовані повідомлення про вручення ОСОБА_2 , які направлялись позивача як за адресою реєстрації - АДРЕСА_2 , а також за адресою проживання - АДРЕСА_3 , які повернулось до суду з конвертом із судовою повісткою про судове засідання на 29.02.2024 року на 11 год. 00 хв., без вручення з відміткою «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою».

Окрім того, належне повідомлення сторони позивача за зустрічним позовом про день, час та місце розгляду справи повідомлявся підтверджується поданою до суду представником ОСОБА_2 - адвокатом Ліндаєвим О.С. про відкладення судового засідання призначеного на 29.02.2024 на 11 год. 00 хв.

Судове засіданні було відкладено на 18.04.2024 об 13 год. 00 хв.

В судове засідання 18.04.2024 о 13 год. 00 хв. повторно позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 не з`явився, свого представника не направив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать зворотні рекомендовані повідомлення про вручення ОСОБА_2 , які направлялись позивача як за адресою реєстрації - АДРЕСА_2 , а також за адресою проживання - АДРЕСА_3 , які повернулось до суду з конвертом із судовою повісткою про судове засідання на 18.04.2024 року на 13 год. 00 хв., без вручення з відміткою «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою».

Окрім того, про день, час та місце розгляду справи на 18.04.2024 о 13 год. 00 хв. повідомлявся представник позивача за зустрічним позовом адвокат Ліндаєва О.С. шляхом надсилання судової повістки йому додаток «Viber», що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» щодо документа «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній» на 18.04.2024 о 13 год. 00 хв., яку надіслано представнику позивача за зустрічним позовом на номер телефону вказаний ним у зустрічній позовній заяві.

Отже, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 повторно не з`явився, свого представника не направив в судове засідання 18.04.2024 на 13 год. 00 хв.

Відповідач за зустрічним позовом не заперечувала щодо продовження розгляду справи без участі сторони позивача за зустрічним позовом.

Судом береться до уваги та обставина, що справа вже протягом тривалого часу, перебуває в провадженні суду, а суд визнавав явку позивача обов`язковою, проте позивач за зустрічним позовом двічі поспіль на розгляд справи не з`являвся, свого представника не направив, хоча сторона позивача, як вже встановлено судом, була належним чином повідомлена, тому, в даному випадку, відкладення судом чергового судового засідання, за вказаних обставин, призведе до порушення ст.2 ЦПК України, якими визначені завдання та основні засади цивільного судочинства, зокрема щодо розумності строків розгляду справи судом та своєчасного розгляду і вирішення цивільних справ з метою захисту свобод чи інтересів фізичних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Вимогами ч.5 ст.223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення містяться в п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У частинах першій, другій та четвертій статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Крім того, передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Крім того аналіз норм ст. 223, 257 ЦПК України вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Водночас, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13.

Також суд враховує, що вказана цивільна справа тривалий час перебуває провадженні суду а також те, що позивач, як найбільш зацікавлена особа в розгляді даної справи, мав право бути присутнім в судовому засіданні особисто, укласти договір з представником. При цьому, суд зауважує, що позивач також не надавав до суду заяви про розгляд справи у свою відсутність.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи в судові засідання на 29.02.2024 на 11:00 год. та 18.04.2024 на 13:00, але у вказані судові засідання не з`явився, свого представника не направив, заяв про розгляд справи у відсутність сторони позивача за зустрічною позовною заявою матеріали справи також не містять, що, в свою чергу, є підставою для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до вимог ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 200, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

зустрічний позов ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Седас», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя, визнання права власності на частку у майні, що придбане під час шлюбу, визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено: 23.04.2024.

Суддя: