КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 2-ві/824/47/2024
У Х В А Л А

18 червня 2024року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справСлюсар Т.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І.,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 02 травня 2024 року у справі за ОСОБА_2 до ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває зазначена цивільна справа.

06 червня 2024 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І.

Заявлений відвід обґрунтовано незгодою з автоматизованим розподілом справи між суддями згідно протоколу від 29 травня 2024 року й вважає такий розподіл протиправним, фальшивим, складеним за наслідками сформованим без дотримання встановленого законом порядку та маніпуляцій. Зазначає, що суддя Ящук Т.І. уже брала участь у даній справі № 753/11845/18 під час перегляду ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами, а тому у судді ОСОБА_3 існує реальний та потенційний конфлікт інтересів з підстав заінтересованості у розгляді справи, що виключає легітимність всього складу суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 червня 2024 року відвід колегії суддів визнано необґрунтованим. Справу передано на автоматизований розподіл для вирішення питання про відвід у відповідності до вимог ч. 3 ст. 40 ЦПК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 червня 2024 року вирішення питання про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І. передано судді Слюсар Т.А.

У відповідності до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується судом без повідомлення учасників справи.

Таким чином, законодавцем визначено, що на розгляд заяви про відвід учасники справи не викликаються.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені в заяві про відвід, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід з таких підстав.

Статтею 36 ЦПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, згідно ч. 1 вказаної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Перелік підстав для відводу судді, визначений у ст. 36 ЦПК України, є вичерпним.

За результатами розгляду заяви про відвід не встановлено будь-яких з вищенаведених обставин, які б давали підстави для сумніву в об`єктивності та неупередженості суддів Київського апеляційного суду у складі Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І. при розгляді даної справи.

Суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" в контексті ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно практики ЄСПЛ, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; неприпустимими є гіпотези про можливий розвиток подій (Bulut).

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

Європейським судом з прав людини в рішенні по справі "Білуха проти України" (Заява № 33949/02) від 09 листопада 2006 року зазначено, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Доводи заяви про те, що суддя Ящук Т.І., яка входить до складу колегії уже брала участь під час розгляду даної справи - № 753/11845/18, а тому не має права знову брати участь у розгляді цієї справи, є безпідставними, оскільки відповідно до справи постановою Київського апеляційного суду від 25 липня 2022 року ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року у справі № 753/11845/18 за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року у зв`язку з нововиявленими обставинами - залишено без задоволення.

Установлено, що зазначена ухвала суду є чинною.

Відповідно до матеріалів, предметом оскарження ОСОБА_1 нині в апеляційному порядку у справі № 753/11845/18 є ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 02 травня 2024 року, постановлена за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню.

З огляду на викладене, в розумінні положень ст. 37 ЦПК України перешкод щодо участі судді Ящук Т.І. у розгляді цієї справи, немає.

Заявником не надано доказів на підтвердження належних обґрунтованих обставин, що викликають сумнів у неупередженості чи об`єктивності суддів Київського апеляційного суду у складі Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І.при розгляді даної справи, що виключає підстави до задоволення заявленого відводу.

Відповідно до змісту заяви по своїй суті, заявлений відвід обґрунтовано незгодою з судовим рішенням, ухваленим у справі за участі судді Ящук Т.І. за наслідками вирішення в апеляційному порядку іншої заяви ОСОБА_1 .

Разом з тим, згідно положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, оскільки судом не встановлені підстави, передбачені ст. 36 ЦПК України для відводу колегії суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І., у задоволенні заяви ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М., Ящук Т.І.- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення й оскарженню не підлягає.

Суддя: