Справа № 386/108/19
Провадження № 2-р/386/1/24
УХВАЛА

Іменем України

17 червня 2024 року

Голованівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Червоненка Д.В.

за участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ Кіровоградської області заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності,

встановив:

Представник заявника адвокат Задорожнюк Оксана Борисівна, звернулась до суду із заявою пророз`яснення рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 16 вересня 2019 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності, посилаючись на те, що позовні вимоги були задоволені, визнано за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

Постановою від 27 листопада 2019 року Кропивницького апеляційного суду рішення залишено без змін.

ОСОБА_2 звернулась до державного реєстратора та на підставі рішення суду зареєструвала право приватної власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

При зверненні ОСОБА_1 до держаного реєстратора з метою зареєструвати право приватної власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 він отримав відмову в проведенні реєстраційних дій оскільки є наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, а саме , що заявником подано договір купівлі-продажу від 20.11.1996 року згідно якого ОСОБА_3 являється власником цілого будинку та на момент подачі заяви в державному реєстрі нерухомого майна та їх обтяження зареєстроване право власності на вказаного будинку за іншою особою. Просить роз`яснити чи є вказане рішення підставою вважати, що за ОСОБА_1 залишилось право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

В судове засідання заявник та її представник не з`явились, про день та час розгляду справи були повідомлені належним чином.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, проти роз`яснення рішення не заперечує.

Неприбуття у судове засідання вказаних осіб не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Суд, вивчивши подану заяву та матеріали справи дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Зі змісту зазначеної статті слідує, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення, а підставою для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання. Роз`яснення рішення це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі. Якщо фактично ставиться питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Верховним Судом у постанові від 13 вересня 2019 року у справі №816/1512/15 зазначено, що роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Зокрема, це стосується недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення, яка означає, що судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час виконання рішення. Підставою для подання заяви про роз`яснення рішення, є його незрозумілість.

Таким чином, у заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Верховний Суд у постанові від 30 квітня 2020 року у справі № 22а-11177/08 також вказав, що фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Системне тлумачення вищевказаних положень процесуального закону дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні відповідної неясності і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Подібні висновки також були неодноразово висловлені Верховним Судом України, зокрема, у постановах від 13 липня 2016 року у справі № №21-6440іп15, від 12 липня 2017 року у справі № 802/1028/13-а, а також у постановах Верховного Суду від 26 січня 2018 року у справі №138/815/17, від 16 липня 2020 року у справі №619/3407/16-а, від 30 грудня 2020 року у справі №766/9580/17, від 26 травня 2022 року у справі №620/1269/20, від 10 грудня 2023 року у справі №400/2839/22.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року в справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) зазначено, що "роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення. Частиною другою статті 271 ЦПК України встановлено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Із зазначеної норми вбачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження».

Встановлено, що рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 16 вересня 2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності, задоволено повністю, визнано за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 .

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 27 листопада 2019 року вказане рішення суду залишено без змін.

Рішення ухвалене в межах заявлених позовних вимог, обраний позивачем спосіб захисту прав визначено законом, рішення є вмотивованим, чітким та зрозумілим, його резолютивна частина не припускає декілька варіантів тлумачення, суд не вбачає об`єктивних обставин, які б утруднювали чи робили неможливим виконання такого рішення, а відтак рішення не підлягає роз`ясненню в порядку ст. 271 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 258, 260, 271 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відмовити у роз`ясненні рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 16 вересня 2019 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя: Д. В. Червоненко