Чортківський районний суд Тернопільської області
копія

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 червня 2024 року Справа № 608/199/24
Номер провадження2-п/608/3/2024
Чортківський районний суд Тернопільської області у складі:
головуючої судді Коломієць Н. З.
з участю секретаря Смаглій О. Р.,
представника відповідача адвоката Захарчука Ю. В. ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чортків заяву представника відповідача адвоката Захарчука Ю. В. про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики,
Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Захарчук Ю. В. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що відповідачка не подала відзив на позов, оскільки, у неї відсутня юридична освіта і їй не було відомо, що при неявці в судове засіданні необхідно подавати відзив на позовну заяву. Крім того зазначає, що посилання позивача на обґрунтування позовних вимог базується на Законі України «Про електронний цифровий підпис», який втратив чинність на підставі Закону України № 2155-VІІІ від 05 жовтня 2017 року. Крім того зазначає, що рідний брат відповідачки ОСОБА_2 у 2022-2023 роках проживав разом з сестрою, мав вільний доступ до електронної пошти, банківської карточки, телефону та скориставшись ними без дозволу сестри уклав вказані договори. У випадку задоволення заяви, вважає, що його необхідно залучити до участі в справі в якості третьої особи. Просить поновити строк подання заяви, оскільки, відповідачка заочне рішення суду отримала рекомендованим листом 02 березня 2024 року та не могла вчасно звернутись з заявою про його перегляд, так як на її утриманні перебуває дитина інвалід віком до 18 років, яка на той час ще й хворіла на гострий бронхіт; скасувати заочне рішення від 27.02.2024 та призначити справу до розгляду в загальному порядку.
В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Захарчук Ю. В. заяву підтримує, просить задоволити з підстав наведених у ній.
Представник позивача ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у відсутності представника ТОВ «ФК «ЄАПБ». А також подав письмове заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, згідно якого просить залишити вказану заяву без задоволення.
Заперечення мотивоване тим, що відповідачем пропущено строк подання заяви про перегляд заочного рішення а також вважає заяву безпідставною та необґрунтованою, оскільки, відповідач свідомо проігнорувала отримані надіслані судом ухвалу про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками та не бажала з`являтися на судові засідання або повідомляти суд про причини своєї неявки, не виявляла бажання надати відзив, пояснення щодо несплати боргу за кредитними договорами.
Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні.
Суд, розглянувши заяву, вислухавши представника відповідача адвоката Захарчука Ю. В., вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Оцінивши причини пропуску процесуального строку, зазначені представником відповідача, суд вважає їх поважними, та вважає за необхідне поновити представнику відповідача адвокату Захарчуку Ю. В. строк звернення до суду з цією заявою.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до пп.1, 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
В обґрунтування підстав для перегляду заочного рішення представник відповідача зазначив про те, що відповідачка має на утриманні сина, який хворіє на ДЦП та потребує постійного догляду і перебування, а також на те, що у неї відсутня юридична освіта і їй було невідомо, що при неявці до суду необхідно подавати відзив на позов. Крім того, вказує на необґрунтованість позову чинним законодавством, а також на залучення третьої особи у розгляді справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно з ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Суд критично оцінює твердження представника відповідача щодо юридичної необізнаності відповідачки, оскільки вона мала змогу скористатися юридичною допомогою адвоката, що вона і зробила на даний час.
Також, суд критично оцінює твердження представника відповідача про те, що при винесенні оскаржуваного заочного рішення, не було належним чином та в повному обсязі встановлено та досліджено обставини, які є необхідними для об`єктивного вирішення спору, оскільки, письмових доказів на підтвердження таких обставин суду не надано.
Статтею 285 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин не подання відзиву, і докази про це.
Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто в цій частині зазначеної статті закріплено юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.
При цьому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов`язковим є наявність всіх підстав одночасно, таким чином для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку. Крім того, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.
Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на які надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Так, у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.
Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.
Так, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод наголошує, що термін «строк на оскарження рішення», що є звичайним явищем у національних законодавствах держав учасників Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів та позивачів, які можуть трапитись після прийняття судом рішення ( рішення від 20 вересня 2011 року у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»; рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»).
Крім того, слід зазначити про те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.
Вирішуючи заяву, суд виходить з того, що стороною відповідача не дотримано процесуальних вимог цивільного законодавства, які б дозволяли суду дійти висновку про наявність підстав для скасування ухваленого заочного рішення.
Зазначені стороною відповідача обставини не можуть бути підставою для скасування заочного рішення, при фактичній відсутності сукупності підстав, які зазначені в частині 1 ст. 288 ЦПК України.
Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що стороною відповідача не доведена наявність істотних обставин, які поза розумним сумнівом спростовують обґрунтування позову, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, а тому заява відповідача про перегляд заочного рішення та його скасування є необґрунтованою, безпідставною та недоведеною, в зв`язку з чим, в її задоволенні слід відмовити.
Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Керуючись ст. ст. 259- 261, 284-289 Цивільного процесуального кодекс України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Поновити представнику відповідача адвокату Захарчуку Ю. В. строк на подання заяви про перегляд заочного рішення від 27.02.2024 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.
Заяву представника відповідача адвоката Захарчука Ю. В. про перегляд заочного рішення від 27.02.2024 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, залишити без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.
Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Згідно з оригіналом

Суддя:/підпис/

Ухвала набрала законної сили «17» червня 2024 року.

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах справи №608/199/24, яка зберігається в Чортківському районному суді Тернопільської області.

Суддя Н. З. Коломієць

Копію ухвали видано " " року

Секретар: