Житомирський апеляційний суд
Справа №935/3184/23 Головуючий у 1-й інст. Лівочка Л.І.
Категорія 44 Доповідач Борисюк Р. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Борисюка Р.М.,

суддів Павицької Т.М., Трояновської Г.С.,

з участю секретаря

судового засідання Гарбузюк Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 935/3184/23 за позовом керівника Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Державної екологічної інспекції Поліського округу до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Аерорембуд» про стягнення матеріальної шкоди,

за апеляційною скаргою керівника Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області на ухвалу Брусилівського районного суду Житомирської області від 26 січня 2024 року, постановлену під головуванням судді Лівочки Л.І. у смт. Брусилові,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2023 року керівник Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Державної екологічної інспекції Поліського округу звернувся з даним позовом, в якому просив стягнути з відповідачів в солідарному порядку заподіяну кримінальним правопорушенням шкоду в розмірі 71 074 158,23 грн.

Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 26 січня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 257 ЦПК України.

У поданій апеляційній скарзі прокурор,посилаючись на порушення місцевим судом норм матеріального та процесуального права, просить її скасувати, а справу направити до районного суду для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам закону, оскільки постановлена без урахування правової природи спірних правовідносин, винесена без врахування наявної судової практики та суперечить інтересам держави. Вказує, що законодавство України визначає судовий збір як плату, що справляється на всій території України за подання заяв і скарг до суду, видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень.

З урахуванням вказаного принципу, а також різноманітності правовідносин у суспільстві, законодавець виокремив випадки, за якими судовий збір не сплачується взагалі або певні учасники справи звільняються від його сплати.

Аналізом відповідних положень Закону України «Про судовий збір» та інших нормативно-правових актів можна дійти висновку про однозначне вирішення законодавцем питання щодо звільнення від сплати судового збору в позовах про відшкодування шкоди, пред`явлення яких зумовлені злочинними діями інших осіб.

Так, цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору за подання позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення, незалежно від об`єкта посягань.

У пункті 6 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено про звільнення від сплати судового збору позивачів у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вказане пояснюється тим, що у такому випадку звернення до суду спровоковане не просто протиправною, а саме злочинною діяльністю. Відповідно певний суб`єкт вимагає судового захисту з причин виникнення обставин, які не залежали від його волі, і на момент пред`явлення позову позивач уже поніс втрати через настання подій, які настільки суперечать охоронюваним інтересам держави.

Щодо порушень вимог пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України, зокрема, що в позовній заяві (в прохальній частині) не міститься вимог на чию користь підлягає стягненню шкода, а вказано лише реквізити, зазначає, що позов пред`явлено Коростишівською окружною прокуратурою в інтересах Харитонівськоїсільської ради і в прохальній частині позову зазначено банківські реквізити спеціального казначейського рахунку саме Харитонівської сільської ради.

У поданому відзиві представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Савченко Р.С. просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а ухвалу суду першої інстанції, яка постановлена із дотриманням норм матеріального та процесуального права, - залишити без змін.

У судовому засіданні, представник прокуратури Цеміна Н.Ю. підтримала апеляційну скаргу та надала пояснення, які відповідають їй.

У режимі відеоконференції, представники відповідачів апеляційну скаргу не визнали та просили залишити ухвалу суду без змін.

Належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи інші учасники в судове засідання не з`явились, а тому суд апеляційної інстанції розглянув справу у їх відсутність, що відповідає положенням частини 2 статті 372 ЦПК України.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Згідно із частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

На підставі статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом частини 5 статті 12 ЦПК України на суд покладається обов`язок щодо сприяння всебічному і повному з`ясуванню обставин справи шляхом роз`яснення особам, які беруть участь у справі, їх прав та обов`язків, попередження про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяння здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на розгляд своєї справи у суді, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий судовий розгляд.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими ЦПК України, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального а бо спрощеного), окремого провадження (частина 2 статті 19 ЦПК України).

Згідно із частиною 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом порядку, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина 3 статті 185 ЦПК України).

Залишаючи позовну заяву без руху, а пізніше залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції обґрунтовує своє рішення тим, що прокурор не звільняється від сплати судового збору за подання позовних вимог про стягнення шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням, оскільки кримінальне провадження, на яке посилається прокурор, 10 серпня 2022 року закрито на підставі пункту 10 частини 1 статті 284 КПК України.

Колегія суддів не погоджується із таким висновком місцевого суду з огляду на таке.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Пунктом 6 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У своїй позовній заяві керівник Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Державної екологічної інспекції Поліського округу просив стягнути з відповідачів в солідарному порядку заподіяну кримінальним правопорушенням шкоду в розмірі 71 074 158,23 грн.

Як вже було зазначено вище, кримінальне провадження по вказаній справі закрито, але цивільний позов про відшкодування заподіяних збитків судом залишений без розгляду. Таким чином, заподіяна шкода довкіллю та суспільним інтересам залишилася не відшкодованою.

За таких обставин колегія суддів вважає, що ураховуючи те, що керівник Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області обґрунтовує заподіяння шкоди саме внаслідок вчинення кримінального правопорушення, він звільняється від сплати судового збору. Суд першої інстанції зазначених вимог закону не врахував, а тому дійшов помилкового висновку про залишення позову без розгляду.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За приписами статті 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, у зв`язку із порушенням норм процесуального права тf неправильним застосуванням норм матеріального права, ухвала місцевого суду про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 367, 374, 379, 381-384, 389-391 ЦПК України суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Державної екологічної інспекції Поліського округу задовольнити.

Ухвалу Брусилівського районного суду Житомирської області від 26 січня 2024 року скасувати і матеріали справи направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Судді

Повний текст постанови складений: 04 квітня 2024 року.