Справа № 296/4055/24
У Х В А Л А

Іменем України

01 травня 2024 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шалота К.В., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ),

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ СПРАВИ

1. 30.04.2024 ОСОБА_1 звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира із заявою, в якій просила встановити факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно свідоцтва про розірвання шлюбу НОМЕР_1 та актового запису про розірвання шлюбу №390 складеного 11.07.1992 Корольовським районним відділом ЗАГС м. Житомира та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно паспорта НОМЕР_2 вид. Корольовським РВ у м.Житомирі УДМС України в Житомирській обл. 21.08.2015 є однією тією ж особою.

2. Свої вимоги ОСОБА_1 обґрунтувала тим, що після розірвання першого шлюбу вона не обміняла паспорт на дошлюбне прізвище ОСОБА_1 , а одразу вступила в наступний шлюб по прізвищу чоловіка ОСОБА_1 , що унеможливлює отримати документи у відділі ДРАЦС.

ІІ. НОРМИ ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

3. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина 1 статті 293 Цивільного процесуального кодексу України).

4. Відповідно до частини першої статті 315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

5. Згідно із частиною другою статті 315 Цивільного процесуального кодексу України судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

6. За змістом частини третьої статті 315 Цивільного процесуального кодексу України справи про встановлення факту належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, що їх видають органи державної реєстрації актів цивільного стану, судовому розгляду в окремому провадженні не підлягають.

7. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 186 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

ІІІ. МОТИВИ СУДУ

8. При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

9. Звертаючись із заявою до суду, ОСОБА_1 зазначала, що після розірвання першого шлюбу вона не обміняла паспорт на дошлюбне прізвище ОСОБА_1 , а одразу вступила в наступний шлюб по прізвищу чоловіка ОСОБА_1 , у зв`язку з чим просила встановити, що особа, яка зазначена в свідоцтві про розірвання першого шлюбу та паспортному документі, є однією і тією ж самою особою, тобто встановити факт тотожності особи, що суперечить вимогам статті 315 Цивільного процесуального кодексу України.

10. У постанові Верховного Суду від 08.12.2021 в справі № 464/6696/20 та постанові від 19.10.2022 у справі № 522/19790/18 зазначено, що в разі коли установи, які видали правовстановлюючі документи, не можуть виправити допущені в них помилки, особи мають право звернутись до суду з заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа відповідно до положень вищезазначеної норми. При розгляді цих справ суд встановлює саме належність особі документа, а не тотожність осіб, які неоднаково названі у різних документах.

11. Отже, оскільки заява ОСОБА_1 не підлягає судовому розгляду за законом, у відкритті провадження у справі слід відмовити на підставі пункту 1 частини першої статті 186 Цивільного процесуального кодексу України. Разом з тим, оскільки вимоги ОСОБА_1 не підлягають судовому розгляду, суд не зазначає до юрисдикції якого суду віднесено їх вирішення.

Керуючись статтями 186, 260, 261, 293, 315 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення; заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддя Костянтин ШАЛОТА