Справа № 761/1069/24
Провадження № 2-н/761/206/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Пономаренко Н.В., розглянувши заяву Житлово-будівельного кооперативу «КИЇВ» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява Житлово-будівельного кооперативу «КИЇВ» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 .

Згідно частин 5-7 ст. 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи відповідного звернення суду. Суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №407939 від 16.01.2024 боржник ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 3, ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються: копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

Статтею 161 ЦПК України передбачено, що заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

Відповідно до ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Загальні правила підсудності врегульовані ст.27 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Загальна територіальна підсудність - підсудність справ за місцезнаходженням відповідача.

Відповідно до абз.2 п.34, п.37 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» якщо інше не встановлено ЦПК, позови пред`являються: до фізичної особи - до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Статтею 162 ЦПК України встановлена загальна територіальна підсудність в справах про видачу судового наказу, тобто за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Права на застосування альтернативних правил підсудності чи виключних правил підсудністю розділом 2 глави 9 ЦПК України «Наказне провадження» не передбачено.

В пункті 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 23 грудня 2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» заява про видачу судового наказу подається до суду за загальними правилами підсудності.

Зокрема, заява подається до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання фізичної особи або за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її перебування чи місцезнаходженням юридичної особи.

Заявник, звертаючись до суду з заявою про видачу судового наказу, зазначає адресу місцезнаходження нерухомого майна - АДРЕСА_2 , що територіальної відноситися до дислокації Шевченківського району м. Києва.

При цьому, відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №407939 від 16.01.2024 боржник ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з 12.11.2021 по теперішній час. Вказана адреса не відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва, а відноситься до дислокації Подільського району м. Києва.

Так, заявник в обґрунтування підстав звернення до Шевченківського районного суду м. Києва зазначає вимоги ч. 1 ст. 30 ЦПК України, а тому вважає, що оскільки нерухоме майно знаходиться в Шевченківському районі м. Києва, тому заява про видачу судового наказу підсудна саме Шевченківському районному суду м. Києва.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Як уже зазначалось судом, права на застосування альтернативних правил підсудності чи виключних правил підсудністю розділом 2 глави 9 ЦПК України «Наказне провадження» не передбачено.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заяву подано з порушенням правил підсудності.

Згідно з ч.1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, про відмову у видачі судового наказу у зв`язку із порушенням правил підсудності.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 163, 165, 166, 352-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Житлово-будівельного кооперативу «КИЇВ» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 .

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: