Справа № 621/2212/24
Провадження № 2-с/621/11/24
УХВАЛА

Іменем України

19 червня 2024 року м. Зміїв

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Шахова В.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Зміївським районним судом Харківської області 24.05.2024 за заявою Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію,

В С Т А Н О В И В :

24.05.2024 за заявою ПрАТ "Харківенергозбут" Зміївським районним судом Харківської області видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ "Харківенергозбут" заборгованість за спожиту електроенергію за період з 01.01.2023 по 31.03.2024 в сумі 7108 (сім тисяч сто вісім) грн 50 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 302 (триста дві) грн 80 коп.

17.06.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, про скасування судового наказу.

Суддя, дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу, судовий наказ, приходить до наступного висновку.

Статтею 170 ЦПК України визначена форма і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Згідно ч. ч. 3 - 5 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

До заяви про скасування судового наказу додано ксерокопію посвідчення на ім`я ОСОБА_1 (Серія НОМЕР_1 ), як учасника бойових дій.

Вказаним документом, ОСОБА_1 обґрунтовує звільнення від сплати судового збору за подання заяви про скасування судового наказу.

Щодо посилання ОСОБА_1 в заяві про скасування судового наказу про наявність у нього пільги, визначеної ЗУ "Про судовий збір", суд зазначає наступне.

Так, згідно п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблено висновок, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII".

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Посилання ОСОБА_1 на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" при розгляді даної заяви необґрунтоване.

ОСОБА_1 звернувся з заявою про скасування судового наказу, що не стосується його соціальних прав і гарантій як учасника бойових дій з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", а тому він не звільнений від сплати судового збору.

Зазначені пільги осіб з відповідним статусом розповсюджуються на позовні вимоги, які витікають з цих конкретних випадків. Законом учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору у разі звернення до суду з позовом щодо незастосування пільг, визначених в Законі України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У даному випадку даний спір не пов`язаний з порушенням права саме учасника бойових дій, а виникає з інших правовідносин.

За встановлених обставин, від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" ОСОБА_1 не звільнений, а тому має сплатити судовий збір у розмірі, визначеному Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відтак, судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу складає 151 грн 40 коп.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки ОСОБА_1 не сплачено судовий збір, підстав для звільнення його від сплати судового збору судом не встановлено, вважаю за необхідне залишити заяву без розгляду та повернути її боржнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 170, 171 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Зміївським районним судом Харківської області 24.05.2024 за заявою Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію - залишити без розгляду та повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення даної заяви не перешкоджає повторному зверненню з відповідною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення їм ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до Харківського апеляційного суду.

Текст ухвали складено та підписано 19 червня 2024 року.

Суддя В. В. Шахова