Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/233/2024 Справа № 641/4852/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2024 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Зелінської І.В.,

за участю секретаря Надьон Я.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю та визначення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до Комінтернівського районного суду м. Харкова із позовом до ОСОБА_3 , у якому просила усунути перешкоди у користуванні належними їй 17/100 часток житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 шляхом поновлення первісного стану вікон та дверей в частині будинку, звільнити та привести у стан придатний для використання за цільовим призначенням; визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до часток кожного співвласника нерухомого майна.

Провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження.

В подальшому справа передавалася за підсудністю до Ленінського районного суду м. Полтави, після чого знову надійшла в провадження Комінтернівського районного суду м. Харкова та була прийнята до провадження суду та у справі призначено підготовче судове засідання.

Від позивача до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій просила поділити житловий будинок літ. «А-1» з господарськими спорудами, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши у її користування приміщення 1-1,1-2,1-3,3-1,3-2 у житловому будинку літ. «А-1», господарські спорудження: сараї літ. К,Л. вбиральню літ. Е, огорожу №1,2,7. Відповідачу ОСОБА_3 виділити приміщення 2-1,2-2,2-3 у житловому будинку літ. «А-1», господарські спорудження: сараї літ. О, погріб літ.П, вбиральня літ. З, огорожу №6,4,3. Зобов`язати відповідача усунути перешкоди у користуванні прим. 3-2, відновити це приміщення у первісному вигляді. Визначити порядок користування земельною ділянкою, виділивши позивачу земельну ділянку відповідно до її частки в житловому будинку.

У судовому засіданні представник позивача просила прийняти до розгляду вказану уточнену позовну заяву.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, повідомлялись про час та місце розгляду справи, від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи у відсутність сторони відповідача.

Суд, заслухавши думку позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Суд вбачає, що звертаючись у липні 2018 року з відповідним позовом ОСОБА_2 були викладені наступні вимоги до відповідача ОСОБА_3 , а саме позивач просила усунути перешкоди у користуванні належними їй 17/100 частками житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 шляхом поновлення первісного стану вікон та дверей в частині будинку, звільнити та привести у стан придатний для використання за цільовим призначенням; визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до часток кожного співвласника нерухомого майна.

Як на підстави позову позивач посилалась на те, що є власником 52/100 та 17/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , між тим відповідач чинить перешкоди в користуванні її власністю. Правовими підстави позову зазначила положення ст. 316, 318, 319, 321, 386, 391 ЦК України.

Згідно позовної заяви, поданої у січні 2024 року, позивач виклала позовні вимоги наступним чином, а саме просила поділити житловий будинок літ. «А-1» з господарськими спорудами, розташованими за адресою: АДРЕСА_1 , виділивши у її користування приміщення 1-1,1-2,1-3,3-1,3-2 у житловому будинку літ. «А-1», господарські спорудження: сараї літ. К,Л. вбиральню літ. Е, огорожу №1,2,7. Відповідачу ОСОБА_3 виділити приміщення 2-1,2-2,2-3 у житловому будинку літ. «А-1», господарські спорудження: сараї літ. О, погріб літ.П, вбиральня літ. З, огорожу №6,4,3. Зобов`язати відповідача усунути перешкоди у користуванні прим. 3-2, відновити це приміщення у первісному вигляді. Визначити порядок користування земельною ділянкою, виділивши позивачу земельну ділянку відповідно до її частки в житловому будинку.

Позивач посилалась на те, що є власником 52/100 часток вказаного вище будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 19.01.2016 року, користувалась прим. 1-1,1-2, 1-3 у будинку літ «А-1», господарськими прибудовами сараї літ.К, Л, вбиральнею літ. Е, огорожами №1,2,7. В подальшому добудувала приміщення літ. 1-4,1-5, 1-6, які є самочинним будівництвом. Крім того, є власником 17/100 часток цього будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.02.2018 року та користується приміщеннями 3-1,3-2. У зв`язку з чим крім іншого просила про поділ майна. Правовими підстави позову зазначила в тому числі положення ст. 358, 367, 377 ЦК України.

Отже, дослідивши редакцію позовної заяви, поданої у липні 2018 року, та позовної заяви, поданої у січні 2024 року, суд вбачає, що в останній змінено не лише предмет позовних вимог, а і його підстави; викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави позовних вимог, таким чином позивачем фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

За викладеного, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті позовної заяви, поданої у січні 2024 року.

Керуючись ч. 3 ст. 49, 260, 353, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті заяви ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_1 , поданої в порядку ст. 49 ЦПК України, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю та визначення порядку користування земельною ділянкою - відмовити та повернути її заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 17.06.2024 року.

Суддя -І. В. Зелінська