Справа № 372/2695/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2024 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого Шевченко І.І.

за участі секретаря Варлам Є.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик по питання виправлення описки в ухвалі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Кагарлицького районного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

07 жовтня 2024 року було дану цивільну справу розглянуто та винесено рішення, яким позов було задоволено.

11 грудня 2024 року було винесено ухвалу про виправлення описки за заявою позивача.

Однак, при винесенні ували про виправлення описки було зроблено описку у прізвищі позивача у вступній та резолютивній частинах ухвали, а саме: вказано « ОСОБА_3 », а необхідно « ОСОБА_4 ».

Позивач ОСОБА_5 на розгляд справи про виправлення описки не з`явилася, будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, про свідчить довідка про отримання судової повістки. Заяв та клопотань не надходило.

Відповідач ОСОБА_2 на розгляд справи про виправлення описки не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, заяв та клопотань не надходило.

Розгляд справи відбувається відповідно до вимог ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебувала на розгляді цивільна справа ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

07 жовтня 2024 року було винесено рішення по суті, де позовні вимоги було задоволено.

11 грудня 2024 р. було винесено ухвалу про виправлення описки, де було зроблено описку щодо прізвища позивача, яке залишилось після розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16 листопада 2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

При цьому, Верховний Суд, в рамках справи № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

В рішеннях Європейського суду з прав людини наголошується на тому, що правосуддя має не тільки чинитися, також має бути видно, що воно чиниться. На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. (Рішення ЄСПЛ у справі "Де Куббер проти Бельгії" від 26.10.1984 та Рішення ЄСПЛ у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" від 28.10.1998). Якщо помилка національного суду щодо питань права або факту є настільки очевидною, що її можна кваліфікувати як "явну помилку" (тобто помилку, якої б не міг припуститися розумний суд) вона може порушити справедливість провадження (Справа "Хамідов проти Росії").

Однак, при винесенні ухвали було зроблено описку в ухвалі щодо прізвища позивача, а саме: вказано « ОСОБА_3 », а необхідно « ОСОБА_4 ».

Відповідно п. 19 Постанови Пленуму ВСУ від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Отже, виправлення допущених у рішенні описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

Суд вважає за необхідне виправити описовій та резолютивній частинах ухвали Кагарлицького районного суду Київської області від 11.12.2024 суду допущену описку.

Враховуючи викладене, керуючись ст.. 269 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Виправити допущену в описовій та резолютивній частинах ухвали Кагарлицького районного суду Київської області від 11.12.2024 року по справі № 372/2695/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та вважати правильними прізвище позивача: « ОСОБА_4 ».

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 17.12.2024 року.

Суддя І.І. Шевченко