справа № 753/2665/19
головуючий у суді І інстанції Колесник О.М.
провадження № 22-ц/824/7089/2024
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
У Х В А Л А

18 червня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Палиці Анатолія Володимировича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Палиці Анатолія Володимировича на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 грудня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова Есталіна Анатоліївна про визнання договору купівлі-продажу автомобіля недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 14 грудня 2023 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано договір купівлі-продажу транспортного засобу №6718/17/000742 від 26 березня 2017 року, укладений між Одеською філією ПП «Виробничо Торгівельне підприємством «Гермес» та ОСОБА_4 , про відчуження автомобіля «Hyundai Accent», 2007 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_2 ; VIN-код НОМЕР_3 недійсним.

Витребувано у ОСОБА_1 , на користь ОСОБА_2 автомобіль «Hyundai Accent», 2007 року випуску, бежевого кольору, номер кузова (шасі, рама) НОМЕР_2 ; VIN-код НОМЕР_3 .

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 2 268 грн 40 коп. судового збору.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Палиця А.В. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 грудня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 29 лютого 2024 року відкрито апеляційне провадження та призначено розгляд справи на 26 червня 2024 року.

10 червня 2024 року через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Палиці А.В., у якому просить провести судове засідання, яке призначене на 26 червня 2024 року, у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних засобів.

Вирішуючи питання щодо заявленого клопотання, апеляційний суд враховує наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

За змістом частини 1 статті 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Відповідно до частини 2 статті 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Відповідно до частини 4 статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції не надано доказів направлення клопотання іншим учасникам справи.

Аналіз правил, закріплених у статті 212 ЦПК України, дає підстави зробити висновок про те, що ухвалення рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду і не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. До того ж, вказані положення законодавства направлені на забезпечення участі осіб, які є віддаленими від місця розгляду справи і з об`єктивних причин не можуть брати участь у розгляді справи.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку колегії суддів, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції подане без дотримання вимог статті 183 ЦПК України, а тому підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись статтями 183, 212 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Палиці Анатолія Володимировича про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська