Справа №: 343/1343/24
Провадження №: 2/343/468/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2024 року м. Долина

Суддя Долинського районного суду Івано - Франківської області Андрусів І.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Долинської міської ради, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить визнати за ним в порядку спадкування за законом право власності на земельну ділянку, кадастровий номер :03:003:0046, площею 1,3253 га, яка знаходиться в урочищі "Галицьке" в с. Надіїв Калуського району Івано - Франківської області, що належала ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами у відповідності до ч. 1 ст. 48 ЦПК України є позивач і відповідач.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2020, справа № 304/284/18, провадження № 14-517цс19, належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача.

У постанові Верховного Суду від 16.02.2022, справа № 752/3435/16, провадження № 61-231св20, зроблено висновок, що: "належним відповідачем у спорах про визнання права власності на майно у порядку спадкування є спадкоємці, тобто особи, визначені за заповітом або за законом".

Із матеріалів позовної заяви суддею встановлено, що окрім позивача ОСОБА_1 спадкоємцем є і ОСОБА_3 . Даних про те, що ОСОБА_3 усунутий від права на спадкування, не прийняв спадщину, відмовився від її прийняття позивачем не надано. У постанові нотаріуса про відмову у вчиненні нотарільних дій зазначено, що спадкоємиць ОСОБА_3 подав заяву про те, що строк для прийняття спадщини пропустив без поважних причин і до суду звертатись не буде. Однак вказана обставина не свідчить про його відмову від спадщини.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 слід визначити належного відповідача у даній справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17.04.2018, справа № 523/9076/16-ц зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду.

Окрім цього, як визначено ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач ОСОБА_1 у пред`явленому позову, як на підставу звільнення його від сплати судового збору, посилається на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" та до позовної заяви долучив копію посвідчення учасника бойових дій.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 по справі № 545/1149/17, норма п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 12.02.2020 зроблено висновок про те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Отже, позивач ОСОБА_1 , який наділений статусом ветерана війни - учасника бойових дій, пред`явив позов до суду про визнання права власності в порядку спадкування за законом, а не за захистом своїх порушених прав, як учасника бойових дій, а тому він не звільняється від сплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви.

Як визначено підп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у даній справі становить 195 795 грн., а тому позивачу ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір в розмірі 1 957,95 грн.

Реквізити для сплати: отримувач коштів - ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ м.Долина/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37951998; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0009610; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Долинський районний суд Івано-Франківської області(назва суду, де розглядається справа).

З огляду на викладене вище, приходжу висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху.

Пропоную позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом визначення належного складу відповідачів та сплати судового збору у визначеному вище розмірі.

З огляду на вищевикладене, вважаю, що позовна заява не є належним чином оформленою та подана до суду не відповідно до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі позову до суду.

Керуючись ст. 258-261, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О ВИ В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Долинської міської ради, про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що якщо він у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказаній в цій ухвалі недоліки, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Долинського районного суду І.М.Андрусів