Справа № 461/1987/24
Провадження № 2/461/1345/24
У Х В А Л А

19.06.2024 м. Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого - судді Кротової О.Б.,

за участі секретаря судового засідання Басараб Д.Е.,

представників позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника відповідача

Львівської обласної прокуратури Вовк М.І.,

представника відповідача

Головного управління Національної поліції

у Львівській області Паїк М.В.,

представника відповідачів Головного управління

Державної казначейської служби України

у Львівській області,

Державної казначейської служби України Стегнія А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Держави Україна в особі Головного управління Національної поліції у Львівській області, Львівської обласної прокуратури, Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної та матеріальної шкоди, завданої органами досудового розслідування та прокуратури,-

в с т а н о в и в :

позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в інтересах яких діють представники адвокати Шнир Я.Б. та ОСОБА_1 , 11.03.2024 звернулись до Галицького районного суду м. Львова із позовом, в якому просили стягнути з відповідача за рахунок Державного бюджету, шляхом списання у безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України, в користь позивача ОСОБА_3 відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 4 439 929,95 грн та моральної шкоди в розмірі 1098,9 мінімальних заробітних плат на момент винесення рішення судом, що станом на 08.03.2024, становить 7 802 190 грн; в користь позивача ОСОБА_4 стягнути відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 15 000 грн, відшкодування моральної шкоди в розмірі 1238,6 мінімальних заробітних плат на момент винесення рішення судом, що станом на 08.03.2024, становить 8 794 060 грн.

Ухвалою від 12.03.2024 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання.

Від представника позивачів адвоката Шнира Я.Б. 22.04.2024 надійшла заява про збільшення позовних вимог, у якій позовні вимоги викладені таким чином: стягнути з відповідача за рахунок Державного бюджету, шляхом списання у безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України, в користь позивача ОСОБА_3 відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 27 824 005,65 грн та моральної шкоди в розмірі 1098,9 мінімальних заробітних плат на момент винесення рішення судом, що станом на 22.03.2024, становить 8 791 200 грн; стягнути з відповідача за рахунок Державного бюджету, шляхом списання у безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України, в користь позивача ОСОБА_4 відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 15 000 грн, відшкодування моральної шкоди в розмірі 1238,6 мінімальних заробітних плат на момент винесення рішення судом, що станом на 22.03.2024, становить 9 908 800 грн. Окрім цього, у заяві про збільшення позовних вимог, такі вимоги пред`явлено до Держави Україна в особі Головного управління Національної поліції у Львівській області, Львівської обласної прокуратури, Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області, Державної казначейської служби України.

Ухвалою, яка відображена в протоколі судового засідання від 23.04.2024, прийнято заяву представника позивачів адвоката Шнира Я.Б. про збільшення розміру позовних вимог.

Ухвалою суду від 21.05.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Згідно з ухвалою суду від 27.05.2024, виправлено описку, допущену в ухвалі Галицького районного суду м.Львова від 21.05.2024 про закриття підготовчого провадження та призначення до судового розгляду, оскільки судом помилково не було зазначено серед числа відповідачів Державну казначейську службу України, а тому внесено відповідні виправлення у вказану ухвалу, зазначивши серед числа відповідачів Державну казначейську службу України.

10.06.2024 від представника Державної казначейської служби України Стегнія А.В. надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження, скерування Державній казначейській службі України ухвали про залучення в якості співвідповідача та копії позовної заяви та поновлення строку для надання відзиву.

Обґрунтовує подане клопотання тим, що Державною казначейською службою України 22.05.2024 через «Електронний суд» отримано ухвалу Галицького районного суду м.Львова від 21.05.2024 про закриття підготовчого провадження та призначення до судового розгляду. Разом з тим, ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 27.05.2024 виправлено описку у вищезазначеній ухвалі в частині щодо незазначення серед числа відповідачів Державної казначейської служби України. Із покликанням на норми ст. ст. 43, 48, 51, 178, 189 ЦПК України, зазначає, що про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала та за клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача, розгляд справи починається спочатку. З метою надання відзиву по даній справі, зазначає, що до Державної казначейської служби України не надходила ухвала суду про залучення як співвідповідача по даній справі, а також не надходила і копія позовної заяви, а тому, з метою проведення всіх підготовчих дій, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, вчинення яких можливе лише на стадії підготовчого провадження, просить задоволити подане клопотання.

В судовому засіданні представники відповідачів у справі підтримали заявлене клопотання, представники позивачів у справі заперечили щодо повернення до стадії підготовчого провадження у справі, разом з тим, не заперечили щодо поновлення Державній казначейській службі України строку на подання відзиву.

Суд, заслухавши думку представників сторін, приходить до такого висновку.

Відповідно до ч.ч.1,3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Частиною першою ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України) .

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно із ч.1 ст.197 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч.1 ст.189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є:1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно із п.4 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд зокрема вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц, визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною другою ст.189 ЦПК України визначено, що підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження у даній справі закрито 21.05.2024.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.12.2021 у справі №910/7103/21, зроблено висновок про те, що на підставі ч.4 ст. 236 ГПК України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі №234/11607/20, зроблено висновок про те, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Подане представником відповідача Державної казначейської служби України клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження обґрунтовується тим, що відповідачем не отримано ухвалу про залучення співвідповідачем Державної казначейської служби України, а також копію позовної заяви.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що копія заяви про збільшення позовних вимог, у якій співвідповідачем зазначено Державну казначейську службу України, скеровувалась представником позивачів на адресу Державної казначейської служби України, про що свідчить квитанція про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСТС Державної казначейської служби України (том 6 а.с.254).

Згідно положень ст. 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Як зазначено вище, ухвалою підготовчого засідання, яка відображена в протоколі судового засідання від 23.04.2024, прийнято заяву представника позивачів адвоката Шнира Я.Б. про збільшення розміру позовних вимог, відтак судом остаточно визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу, ухвала про прийняття заяви про збільшення позовних вимог позивачів окремим документом не оформлялась.

Окрім цього, розглядаючи зазначене клопотання, суд приймає до уваги те, що ОСОБА_5 , як представником відповідача Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області 26.04.2024 було подано відзив на позовну заяву.

Відповідно до ч.7 ст.178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно із ч. ч. 2, 3, 6 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Приймаючи до уваги зміст заявленого клопотання та причини, з яких представник відповідача просить поновити такий строк для подачі відзиву, суд приходить до висновку, що з метою дотримання прав та обов`язків сторін, слід повторно направити відповідачу Державній казначейській службі України копію заяви про збільшення позовних та поновити строк для подання відзиву. Разом з тим, враховуючи, що клопотання представника відповідача про повернення на стадію підготовчого судового засідання обґрунтоване лише необхідністю подання відзиву, суд приходить до висновку про недоцільність повернення на стадію підготовчого провадження.

Керуючись ст. ст. 258-261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника Державної казначейської служби України Стегнія А.В. задоволити частково.

Відмовити у поверненні до стадії підготовчого провадження у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Держави Україна в особі Головного управління Національної поліції у Львівській області, Львівської обласної прокуратури, Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної та матеріальної шкоди, завданої органами досудового розслідування та прокуратури.

Поновити відповідачу Державній казначейській службі України строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Направити відповідачу Державній казначейській службі України дану ухвалу та копію заяви про збільшення позовних вимог.

Визначити відповідачу Державній казначейській службі України п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачам п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б. Кротова