Справа №463/4616/22
Провадження №2-п/463/12/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року Личаківський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді - Жовніра Г.Б.,

з участю секретаря судового засідання - Косопуд М.В.,

представника заявника - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву адвоката Семенюка Юрія Васильовича в інтересах відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення від 29 березня 2023 року у справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права власності, суд

в с т а н о в и в :

представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Семенюк Ю.В. звернувся в суд із заявою про перегляд заочного рішення Личаківського районного суду м. Львова від 29 березня 2023 року у справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та визнання права власності.

Заяву мотивує тим, що рішення підлягає скасуванню, оскільки відповідачу не було відомо про розгляд справи, судову повістку він не отримував, оскільки більше 17 років проживає за кордоном, а тому він був фактично позбавлений можливості брати участь в розгляді справи. Також вважає, що обставиною, яка має істотне значення та не була врахована судом при розгляді справи є те, що майно, що було предметом спору є виключно власністю відповідача та придбане за його власні кошти і тому вважає, що позивач не мала права претендувати на його поділ.

Вважає, що за таких обставин заочне рішення підлягає скасуванню з призначенням справи до розгляду.

Представником позивачки подано письмові заперечення проти заяви про перегляд заочного рішення суду. Наголошує, що перебування відповідача за кордоном не є поважною причиною для скасування рішення суду, так особа, яка виїжджає на постійне місце проживання за кордон, повинна вчинити відповідні дії, а саме знятись із реєстрації за місцем проживання в Україні. Судом перевірялось зареєстроване місце проживання відповідача та за цією адресою скеровувались судові виклики. Крім того, в заяві відповідач заперечує проти позову, проте, всупереч ст.285 ЦПК України, його заява не містить доказів, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

В судовому засіданні представник відповідача підтвердив, що ОСОБА_3 дійсно зареєстрований за адресою на яку були скеровані виклики суду, однак фактично там не проживає, вважає, що його було неналежним чином повідомлено про розгляд справи.

Представник позивача в судовому засіданні зазначила, що відсутні правові підстави для перегляду заочного рішення суду.

Заслухавши пояснення учасників процесу, оглянувши матеріали справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд вважає, що заява не підлягає до задоволення з таких підстав.

Заочним рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 29 березня 2023 року позов ОСОБА_4 - задоволено. Постановлено визнати право власності ОСОБА_4 на частину квартири АДРЕСА_1 (тридцять п`ять), загальною площею 79,1 (сімдесят дев`ять цілих і одна десятих), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, яка розташована в будинку АДРЕСА_2 , як на частку в спільній сумісній власності подружжя. Визнати право власності ОСОБА_4 на частину нежитлового приміщення №IV, літер «А-7» загальною площею 22,5 (двадцять дві цілих і п`ять десятих) кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, яке розташоване в будинку АДРЕСА_2 , як на частку в спільній сумісній власності подружжя.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Розглядаючи доводи відповідача щодо підстав перегляду заочного рішення суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідач у поданій заяві посилається, зокрема, на те, що останній не отримував повісток про судові засідання.

Так, відповідно до ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

При цьому, частинами 1 та 3 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Відповідно до п. 2 ч. 7 даної статті судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

При цьому згідно з ч. 4 ст. 130 Цивільного процесуального кодексу України у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

У такому випадку п. 4 ч. 8 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що днем вручення судової повістки є зокрема день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом було отримано відповідь з Тернопільського відділу №1 Державної міграційної служби України від 28.12.2022 про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є адреса: АДРЕСА_3 (а.с. 64).

З матеріалів справи вбачається, що відповідачу ОСОБА_3 скеровувалися за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем його проживання, що за адресою: АДРЕСА_3 судові повістки з інформацією про час та місце проведення всіх судових засідань у даній справі, дві з яких повернулись до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», наступні дві судові повістки провернулись до суду із відміткою «вручено».

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, який на законних підставах постійно або тимчасово проживає на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати або зареєструвати його.

Отже, враховуючи, що відповідач не повідомив про зміну місця проживання у встановленому законом порядку, відтак тягар усіх негативних наслідків пов`язаних із невиконанням відповідачем вище вказаних дій покладаються саме на нього.

Крім цього, заявником не наведено та не подано суду жодних додаткових доказів, які мають, на думку суду, істотне значення для правильного вирішення справи і не досліджувались судом при постановленні рішення. Відповідач лише ставить під сумнів докази надані позивачем до матеріалів справи, однак такі дослідженні судом в ході судового розгляду та встановлені на їх підстави факти стали підставою для винесення рішення суду.

З урахуванням наведеного вище, а саме враховуючи те, що заявником не доведено, що він не з`явився в судові засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і аргументи на які він посилається мають істотне значення для вирішення спору, суд прийшов до переконання, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 Цивільного процесуального кодексу України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Беручи до уваги наведене вище, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 288 ЦПК України, -

у х в а л и в:

заяву адвоката Семенюка Юрія Васильовича в інтересах відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення від 29 березня 2023 року у справі за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права власності - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала окремо не оскаржується.

Повний текст ухвали складено та підписано 17 червня 2024 року.

Суддя Г.Б. Жовнір