Київський районний суд м. Полтави
Справа № 644/7469/21
Провадження №2/552/152/24
У Х В А Л А

18.06.2024 Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого - судді Самсонової О.А.,

секретар судового засідання Лебедєва Х.В.,

учасники справи та їх представники:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача адвокат Селезень Світлана Володимирівна,

відповідач Харківська міська рада,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова з позовом до відповідача Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкування за законом.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01 жовтня 2021 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу вирішено розглядати в загальному позовному провадженні.

Відповідно до Розпорядження голови Верховного Суду від 14 березня 2022 року №7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», справа №642/9412/15 передана на розгляд до Київського районного суду м.Полтави.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Полтави від 12 квітня 2023 року справу прийнято до свого провадження.

Справа неодноразово призначалась судом до розгляду, але позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судові засідання не з`являлись. При цьому про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

За вказаною ним в позовній заяві адресою позивач повістки в судове засідання не отримував, вони повернулись до суду без вручення з довідкою поштової організації про причини невручення «Адресат відсутній за вказаною адресою». Про зміну своєї адреси після звернення з позовом до суду позивач суду не повідомляв.

В той же час представник позивача адвокат Селезень С.В. судові повістки на засідання, що призначалось на 31 січня 2024 року, 03 квітня 2024 року та 18 червня 2024 року отримала, що підтверджується довідками про доставку судової повістки до її електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» (а.с. 188, 207, 220).

Згідно ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином позивач ОСОБА_1 також належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Але представник позивача, не з`являючись в судові засідання 31 січня 2024 року, 03 квітня 2024 року та 18 червня 2024 року, зверталась до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи.

Таким чином 18 червня 2024 року позивач та/або його представник не з`явились в третє поспіль судове засідання.

З заявами про розгляд справи за їх відсутності до суду не звертались.

Відповідно до п. 1, 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Будучи обізнаними про розгляд справи в суді, позивач та його представник всупереч положенням статті 44 ЦПК України, яка покладає на учасника обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами, протягом тривалого часу не вчинили жодних дій для з`ясування про стан судового провадження, з заявами про розгляд справи за їх відсутності, тощо до суду не звертались.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України в редакції, що діє на час розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач та його представник, які належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, до суду з заявами про розгляд справи за їх відсутності не звертались.

Тому враховуючи, що позивач та його представник належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, з заявами про розгляд справи за їх відсутності до суду не звертались, в судове засідання не з`явились повторно (втретє поспіль), позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкування за законом необхідно залишити без розгляду, роз`яснивши наслідки залишення без розгляду, передбачені ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкування за законом залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача за викликом суду.

Роз`яснити учасникам справи, що згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий О.А.Самсонова