Ухвала

(про залишення позовної заяви без руху)

Справа № 568/894/24

Провадження № 2/568/262/24

18 червня 2024 р. м.Радивилів

Суддя Радивилівського районного суду Рівненської області Делалова О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , законний представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом, у якому просить всатановити, що ОСОБА_4 , яка записана матір`ю ОСОБА_5 згідно актового запису № 17 про народження, складеного 29.08.1957 року, являється матір`ю померлого ОСОБА_6 , а також визнати за ОСОБА_1 право власності на земельні ділянки в порядку спадкування після смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_6 .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю її такою, що підлягає залишенню без руху, для усунення її недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Разом з тим, документальних підтверджень дійсної вартості спірного майна на час подання позовної заяви до суду не надано.

Таким чином, позивачеві необхідно зробити дійсну оцінку нерухомого майна, а саме вказаних у позовній заяві земельних ділянок та виходячи з їх вартості, доплатити суму судового збору з урахуванням вже сплаченого судового збору. Довідку про оцінку земельних ділянок можливо безоплатно сформувати та отримати на сайті Фонду Державного майна України.

Окрім цього судом встановлено, що позивачем не сплачено судовий збір за немайнову вимогу, а саме встановлення факту родинних відносин у розмірі 1 211,20 грн.

Крім цього, ст. 177 ч.5 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п.23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Відповідно до ст.67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому ЦПК України. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні.

Виходячи зі змісту ст.ст. 1296-1298 ЦК України питання про право на спадкове майно вирішується судом у разі невизнання такого права чи відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.

До матеріалів справи не додано постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії.

Крім того, позивач не надав жодного доказу в підтвердження того факту, що ним здійснено досудове врегулювання спору, а саме доказ того, що він звертався з проханням отримати дублікати правовстановлюючих документів на земельні ділянки.

Також в позовній заяві зазначається, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_6 є лише сторони: позивач та відповідач. В той же час, доказів того, що відповідач набула права спадкоємця, тобто не пропустила строк для прйняття спадщини, суду не надано, що унеможливлює визначити належне коло відповідачів.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , законний представник ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Делалова