Справа № 303/1533/24
У Х В А Л А

18 червня 2024 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі головуючого судді Заболотного А.М.

секретар судового засідання Вагерич О.С.,

за участю представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.04.2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

30.05.2024 року до суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.04.2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (відправлено засобами поштового зв`язку 10.05.2024 року).

Заява про перегляд заочного рішення обгрунтована тим, що 23.04.2024 року представником відповідача був отриманий доступ до матеріалів цивільної справи. Тільки після цього ОСОБА_2 отримала заочне рішення суду. При цьому, зазначає, що жодного письмогово повідомлення про розгляд справи не отримувала, а відповідно, була позбавлена можливості участі в розгляді справи судом першої інстанції. Із зазначених причин не мала можливості подати відзив на позовну заяву, яку не визнає. Також вказує на те, що на цей час проживає в Німеччині разом з двома дітьми та бажає зберегти сім`ю. На підставі вищевикладеного просить суд скасувати заочне рішення Мукачівськоьго міськрайонного суду Закарпатської області від 17.04.2024 року та призначити справу до розгляду.

Ухвалою суду від 31.05.2024 року заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.04.2024 року прийнято до розгляду. Судове засідання для розгляду заяви по суті призначено на 13.06.2024 року та відкладено на 18.06.2024 року.

Представник заявника ОСОБА_2 , адвокат Семанцо О.О., в судовому засіданні заяву підтримав, просив її задовольнити з підстав, зазначених в заяві. Додатково пояснив, що ОСОБА_2 вживаються заходи для збереження сім`ї, зокрема, ОСОБА_3 спілкується по телефону, займається питаннями виховання дітей.

Позивач в судове засідання не з`явився, його представник подала до суду заяву про проведення судового засідання без їхньої участі. Крім того в поданій до суду заяві просила залишити без задоволення заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення з тих підстав, що збереження шлюбу неможливе, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 разом не проживають близько трьох років, ОСОБА_3 на цей час фактично створив н6ову сім`ю

Заслухавши позицію представника заявника, дослідивши матеріали цивільної справи, заяви про перегляд заочного рішення, суд приходить до наступного висновку.

Розглядаючи заяву про перегляд заочного рішення по суті, суд зазначає, що згідно з ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Заочним рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.04.2024 року позов ОСОБА_3 задоволено, шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 10.05.2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Мукачеві Мукачівського району Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 262, розірвано.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Положеннями ч. 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, як свідчить фактичний аналіз змісту вищенаведених положень ч. 1 ст. 288 ЦПК України, вказана норма закону містить імперативне правило, згідно з яким, заочне рішення може бути скасовано судом лише при одночасній наявності двох взаємопов`язаних підстав, а саме: неявка в судове засідання відповідача та неповідомлення про причини неявки, а також неподання відзиву на позовну заяву з поважних причин, а також посилання на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливості відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свій обґрунтований доказами відзив на позов.

У своїй заяві відповідач зазначає, що не була належним чином повідомлена про дату та час судового розгляду.

По відношенню до цього суд також зазначає, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини невід`ємними частинами «права на суд» слід розглядати, зокрема, такі вимоги: принцип «змагальності» процесу, який відповідно до ст. 6 Конвенції передбачає наявність можливості бути поінформованим і коментувати зауваження або докази, представлені протилежною стороною, під час розгляду; право на «публічне слухання», що передбачає право на усне слухання і особисту присутність сторони в судовому процесі перед судом (рішення у справі «Екбатані проти Швеції» від 26.05.1988 року, номер заяви 10563/83, пункти 2433); право на ефективну участь (рішення у справі «T. та V. проти Сполученого Королівства» від 16.12.1999 року, номери заяв 24724/94; 24888/94, пункти 8389).

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 12.04.2012 року № 9-рп/2012 ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19.04.1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Застосовуючи положення ст. 6 Конвенції, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що Конвенція вимагає від держав-сторін вживати необхідних заходів для забезпечення ефективного здійснення прав, гарантованих ст. 6 (п. 77 рішення у справі «Діліпак та Каракайя проти Туреччини» від 04.03.2014 року). Порушенням права на справедливий суд визнавався судовий розгляд без повідомлення особи за її відомим місцем проживання (п. 97 та інші рішення у справі «Шмідт проти Латвії» від 27.04.2017 року). Поза всяким сумнівом, право на справедливий судовий розгляд буде тим більше порушено, якщо особу взагалі не залучено до судового розгляду, в результаті якого було вирішено питання про її права.

Як убачається з рішення Конституційного Суду України від 12.04.2012 року № 9-рп/2012 у справі № 1-10/2012 за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України стосовно рівності громадян у конституційних правах, свободах та перед законом, положення вказаної статті у взаємозв`язку з положеннями частини першої статті 55, пункту 2 частини третьої статті 129 Основного Закону України щодо захисту судом прав і свобод людини і громадянина та рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом треба розуміти так, що кожен, тобто громадянин України, іноземець, особа без громадянства, має гарантовані державою рівні права на захист прав і свобод у судовому порядку та на участь у розгляді своєї справи у визначеному процесуальним законом порядку у судах усіх юрисдикцій, спеціалізацій та інстанцій.

Згідно з матеріалів справи та повідомлень про вручення судових повісток та судових документів по справі встановлено, що такі скеровувалися судом за зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 . В подальшому всі поштові повістки повернулися до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

З огляду на це суд погоджується з тим, що відповідач ОСОБА_2 не з`явилася в судове засідання та не повідомила про причини неявки, а також не подала відзив на позовну заяву з поважних причин.

Разом з цим, як вже було зазначено вище, для наявності підстав для скасування судом заочного рішення небохідно також встановити наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та не були враховані судом при ухвалені заочного рішення.

Всупереч наведеному в заяві не наведено доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи. Доводи представника заявника щодо того, що у сторін є двоє дітей та такі діти мають мати батька суд враховує, в той же час зауважує, що питання виховання дітей не є предметом цього спору.

Таким чином відповідачем не надано суду жодного доказу, який має істотне значення для правильного вирішення справи та який судом не було б враховано при ухваленні рішення.

Додатково суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Положеннями ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

В свою чергу позивач категорично заперечує проти збереження шлюбу та вказує на неможливість примирення.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

На підставі вищенаведеного, суд приходить до висновку, що обставини, визначені в ч. 1 ст. 288 ЦПК України, як підстави для перегляду та скасування прийнятого судом заочного рішення відсутні, а тому заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 10, 12, 13, 259, 260, 284, 287, 288 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Залишити без задоволення заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.04.2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 18.06.2024 року.

Суддя А.М.Заболотний