Справа № 645/3065/24
Провадження № 2/645/1619/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

18 червня 2024 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Шевченко Г.С., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Харківська міська рада, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить суд стягнути з відповідача, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь позивача: майнову шкоду внаслідок залиття квартири за попереднім розрахунком та вартості придбаних будівельних матеріалів на відновлювальні роботи на суму 28 000,00 грн; моральну шкоду нанесену залиттям квартири на суму 50 000,00 грн; судові витрати, які, у попередньому розрахунку, складають 10 000,00 грн.

Ухвалою суду від 28 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків, шляхом виконання вимог ст.ст. 175, 95 ЦПК України та ст. 177 ЦПК України, тобто сплати судового збору в загальному розмірі 2422,40 грн. або надання документів на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір» .

Зазначена ухвала суду направлялась позивачу на адресу, вказану в позовній заяві та отримана особисто позивачем 10.06.2024 р., про що свідчить зворотне повідомлення.

17.06.2024 р., на виконання ухвали суду від 28.05.2024, до суду надійшла уточнена позовна заява, клопотання про витребування письмових доказів та клопотання про відстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру. В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру позивач зазначив, що йому не були повернуті кошти сплаченого судового збору у справі №645/3065/24. Крім того, вказав, що він отримує пенсію за інвалідністю, тому має дохід, який не дає змоги на нові витрати по сплаті судового збору.

Щодо клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру, суд зазначає наступне.

Позивачем не додано до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору, чим не дотримано вимоги ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Позивач просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року встановлено в розмірі 3028,00 гр.

Згідно положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачалось із змісту позовної заяви, позивачем заявлено 2 вимоги майнового характеру про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, та стягнення моральної шкоди, за які позивач повинен був сплатити судовий збір в розмірі по 1211,20 грн. за кожну вимогу.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюються Законом України «Про судовий збір» №3674-VI. Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за їх клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати враховуючи майновий стан сторони.

Зміст цих статтей передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що єдиною підставою для звільнення, зменшення, розстрочки, відстрочки сплати судового збору є тяжкий майновий стан сторони, тобто фізичної особи. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору фізичною особою за подання позовних заяв до суду є її обов`язком.

За нормами цивільно-процесуального законодавства, яке регулює сплату судового збору, передбачається, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження скрутного матеріального становища позивач не надає до суду жодних доказів, які би підтверджували, що ОСОБА_1 перебуває в важкому матеріальному становищі та не має джерел для забезпечення своїх потреб зокрема, для сплати судового збору. Вказане унеможливлює вирішення питання судом щодо дійсної наявності у позивача скрутного матеріального становища, тому в задоволенні клопотання про зменшення та відстрочення сплати судового збору позивачу слід відмовити. Більш того, з інформації, наявної в Автоматизованій системі документообігу суду Д-3, та це не заперечується позивачем, вбачається, що ним в 2024 році (17.01.2024 р. та 19.02.2024 р.) вже сплачувався судовий збір за подання аналогічної позовної заяви по справі № 645/1493/24, доказів зміни свого матеріального становища після січня та лютого 2024 року позивачем надано не було.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення суми судового збору та відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач у встановлений судом строк не виконає всі перелічені в статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд зазначає, що отримавши ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 28.05.2024 року, у встановлений судом строк позивач не виконав вимоги ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, не усунув зазначені в ухвалі суду недоліки не сплатив судовий збір, не підтвердив відповідність копій письмових доказів оригіналів, які знаходяться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення суми судового збору та відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа -Харківська міська рада, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та моральної шкоди - вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення позивачу даної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Г. С. Шевченко