Справа № 758/7428/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2024 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

за участю секретаря - Волошиної А.М.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

17.06.2024 ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову.

У заяві заявник просить накласти арешт на майно ОСОБА_2 , а саме:

- на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить ОСОБА_2 , реєстраційний номер нерухомого майна: 0;

- на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , яка згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить ОСОБА_2 , реєстраційний номер нерухомого майна: 00;

- на 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_2 згідно Свідоцтва про право власності на житло від 26.06.1997 НОМЕР_1.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що він має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя. Зазначає, що бажає визнати спільним майном подружжя двокімнатні квартири номер АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , а також 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_3 . Вказує на те, що вартість даного майна істотно збільшилась за рахунок грошових затрат позивача. Майно відповідачки утримується виключно за рахунок грошових коштів позивача. У вказаних квартирах здійснено ремонтно-будівельні роботи, які істотно збільшують їх вартість внаслідок особистих грошових затрат позивача, які на день подання позову щодо квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 складають 4 791 666,71 гривень. Заявник також зазначає, що утримував ці квартири починаючи з 8 травня 2018р. своїми особистими коштами на суму 270 000 гривень.

Заявник також посилається на те, що у квартирі АДРЕСА_3 проведено ремонтно-будівельні роботи на суму 1 443 352,73 гривні за рахунок особистих коштів позивача.

Відтак, вважає, що своїми грошовими коштами збільшив вартість майна майбутньої відповідачки, має право на його поділ після розірвання шлюбу як спільного майна подружжя. Зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову до пред`явлення позову без виклику сторін, суд керується ч. 13 ст.7 ЦПК України, відповідно до якої розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Частиною 1 статті 153 ЦПК України визначено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дати надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Суд, вивчивши заяву про забезпечення позову та дослідивши матеріали, долучені до заяви, дійшов висновку, що заява про забезпечення позову до пред`явлення позову не підлягає задоволенню, враховуючи таке.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Проаналізувавши зміст заяви, виходячи із пов`язаності заходів забезпечення позову з предметом майбутнього спору, співмірності таких заходів заявленим позовним вимогам і відповідності виду забезпечення позову майбутнім позовним вимогам, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню, оскільки заявником не доведено, що його права можуть бути порушені, у разі невжиття заходів забезпечення позову, а також не доведено, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Суд також враховує можливість подачі заяви про забезпечення позову одночасно з позовною заявою, до якої можуть бути долучені докази на підтвердження факту збільшення вартості майна відповідачки та прав позивача на частину квартири, яка набута ОСОБА_2 в порядку приватизації ще до реєстрації шлюбу.

Сам намір позивача звернутися до суду не є підставою для забезпечення позову та не підтверджує намірів відповідача не визнавати прав позивача на майно, набуте у шлюбі, адже матеріали заяви про забезпечення позову не містять відомостей про вжиття будь-яких заходів досудового врегулювання спору на наявність спору.

Аналізуючи викладене, суд дійшов до висновку, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі такого позову є необґрунтованою та в її задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 260, 261, 263, 353-355 Цивільного процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 18.06.2024 року.

СуддяТ. В. Войтенко