Справа№639/4447/19
Провадження №2-п/639/36/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року

Суддя Жовтневого районного суду м. Харкова Рубіжний С.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 21 січня 2020 року у цивільній справі №639/4447/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

28 травня 2024 року на адресу Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла заява заявника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 21 січня 2020 року у цивільній справі №639/4447/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Також заявником подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору, та на підтвердження скрутного матеріального становища надано виписка по картковому рахунку.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 30 травня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 21 січня 2020 року у цивільній справі №639/4447/19 залишено без руху.

Надано строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

13 червня 2024 року на адресу суду від заявника ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків, відповідно до якої повторно просила суд звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що заявниця є безробітною, працевлаштуватись не має можливості поки не буде розблоковано її єдиний картковий рахунок в Ощадбанку відкритий для нарахування зарплати. Тимчасова фінансова неспроможність заявниці не може бути законною підставою для позбавлення її права на звернення до суду за захистом порушених прав. На підтвердження доводів щодо безробіття, заявницею додано копія трудової книжки.

Також зазначила обставини щодо незгоди з позовом з посиланням сумніви достовірності анкети-заяви про приєднання до банківських послуг.

Суд, розглядаючи питання про звільнення від сплати судового збору, вважає, що відповідачем не надано достатніх в сукупності доказів для його вирішення, тому вважає необхідним продовжити строк для усунення недоліків заяви про скасування заочного рішення.

Відповідно до ч. 6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Частиною 8 ст. 285 ЦПК України встановлено, що до неналежного оформлення заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частинами 1, 3 ст. 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким законом є Закон України «Про судовий збір». З його преамбули вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Пунктом 4 статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання фізичною особою заяви про перегляд заочного рішення судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 605,60 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий розмір» визначено вичерпний перелік підстав для звільнення від сплати судового збору, а саме:

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З долученої до заяви виписки по картковому рахунку із зазначенням відомостей про арешт коштів та копії трудової книжки, наданої як доказ того, що заявниця є безробітною не вбачається не є достатніми доказами, для звільнення від сплати судового збору, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зокрема на підтвердження майнового стану може надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору.

Згідно підпункту 2 пункту 1 Розділу V Положення про реєстрацію фізичних осіб у Державному реєстрі фізичних осіб платників податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29 вересня 2017 року № 822 (далі Положення № 822), до державного реєстру включаються, зокрема, дані про фізичних осіб, а саме: джерела отримання доходів, об`єкти оподаткування, сума нарахованого та/або виплаченого доходу.

Інформація про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору накопичується у Державному реєстрі відповідно до поданих податковими агентами податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску згідно зі статтею 51 глави 2, підпунктом 70.16.1 пункту 70.16 статті 70 глави 6 розділу II Податкового кодексу України (пункт 4 Розділу V Положення № 822).

Таким чином, вказаний Державний реєстр містить, зокрема, дані про суми доходів, нарахованих (сплачених) на користь фізичних осіб.

Надання відповідачем лише копії трудової книжки та виписки з банківського рахунку із зазначенням про арешт коштів, на виключає обставин щодо отримання інших доходів, крім заробітної плати, наявність інших банківських рахунків та не вказують на майновий стан особи.

Також відповідно до пункту 10-2 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про виконавче провадження» Тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX:

1) фізичні особи - боржники, на кошти яких накладено арешт органами державної виконавчої служби, приватними виконавцями, можуть здійснювати видаткові операції з поточного рахунку на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом про Державний бюджет України на 1 січня поточного календарного року, а також сплачувати податки, збори без урахування такого арешту, за умови що такий поточний рахунок визначений для здійснення видаткових операцій у порядку, встановленому цим підпунктом. Звернення стягнення у межах зазначеної суми на такому рахунку не здійснюється.

У разі накладення арешту на кошти, розміщені на декількох поточних рахунках фізичної особи - боржника в одному банку або на поточних рахунках у різних банках, для здійснення видаткових операцій має бути визначений лише один поточний рахунок фізичної особи - боржника в одному банку.

У разі наявності декількох виконавчих проваджень стосовно однієї фізичної особи - боржника для усіх виконавчих проваджень визначається один поточний рахунок для здійснення видаткових операцій. Кількість виконавчих проваджень не впливає на розмір суми, яка не підлягає зверненню стягнення і на яку фізична особа - боржник може здійснювати видаткові операції.

Для визначення такого поточного рахунку у банку фізична особа - боржник звертається до органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, який наклав арешт на кошти фізичної особи - боржника, із заявою про визначення поточного рахунку у банку для здійснення видаткових операцій. Заява може бути подана в паперовій формі (нарочно або засобами поштового зв`язку) або в електронній формі з дотриманням вимог, встановлених Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг".

У заяві зазначаються номер поточного рахунку, який фізична особа - боржник просить визначити для здійснення видаткових операцій, та найменування банку, в якому відкрито такий рахунок. Фізична особа - боржник несе відповідальність за достовірність зазначеної у заяві інформації.

Державний, приватний виконавець протягом двох робочих днів з дня отримання відповідної заяви фізичної особи - боржника виносить постанову про визначення поточного рахунку фізичної особи - боржника у банку для здійснення видаткових операцій та невідкладно, не пізніше наступного робочого дня після винесення постанови надає/надсилає відповідну постанову банку (обслуговуючому банку).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Тобто, вирішуючи питання щодо розстрочення, відстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору, суд має враховувати доводи та надані докази у конкретній справі для встановлення дійсної неспроможності сплатити судовий збір, підтвердженої належними доказами.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Враховуючи наведене, відповідачу необхідно усунути недоліки заяви про скасування заочного рішення, визначені ухвалою суду від 30.05.2024, шляхом сплати судового збору за подачу заяви про перегляд заочного рішення у розмірі 605,60 грн. на відповідний рахунок із зазначенням необхідних реквізитів саме: Отримувач коштів: ГУК Харків обл./м. Харків/ Новобаварський, Код отримувача: (ЄДРПО) 37874947,Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача:UA0020658, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету:Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), Призначення платежу:*;101:реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр);Судовий збір, за заявою _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жовтневий районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядається справа)та надати суду докази його сплати

Заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, для правильного вирішення цього питання. до раніше поданих доказів відповідачу слід додати докази, які підтверджували майновий стан, відсутність інших доходів крім заробітної плати, відсутність інших рахунків не вирішення які б підтверджували ці підстави, звільнення позивача від сплати судового збору, відповідно до вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 30 травня 2024 року залишено без руху заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та надано строк для усунення десять днів з дня отримання ухвали.

Копію ухвали про залишення без руху, відповідачем отримано 07.06.29024 року, на підставі чого строк спливає 17.06.2024.

Згідно ч.2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність продовження встановлено судом строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 127, 175, 185, 284, 285 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення..

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків заяви про перегляд заочного рішення на десять днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у разі не усунення ним недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Рубіжний