Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/1106/2024 Справа № 641/1983/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2024 року м.Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Чайка І.В.

за участю секретаря судового засідання - Шумейко С.О.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 641/1983/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні позивача ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача суму матеріального збитку в розмірі 71900 грн., судовий збір в розмірі 992,40 грн., за надання правової допомоги в розмірі 3500 грн.

В підготовчому засіданні представник відповідача зазначила, що подані до суду та отримані на електронну пошту від представника позивача позовна заява з додатками є нечитабельні та файли документів були підписані нецензурною лексикою, у зв`язку з чим , просить визнати дії позивача та її представника зловживанням процесуальними правами , попередити їх про неприпустимість зловживання та ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП відносно представника позивача за прояв неповаги до суду та учасників процесу.

Представник позивача в підготовчому засіданні проти заявлених клопотань заперечувала та зазначила, що назви підписаних файлів це є скорочення , тобто абревіатура , і дії ніяк не є неповагою до суду та учасників процесу.

Третя особа в підготовче засідання не з`явився.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Згідно ч. 1ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Як вбачається із поданих матеріалів позивачем до суду подано позовну заяву та ряд документів у копіях. Однак, позовна заява та додатки до позовної заяви неналежної якості (нечитабельні).

Також, як вбачається з роздруківки наданої представником відповідача до суду при надісланні копії позовної заяви з додатками представник позивача в назві файлу використала образливу назву .

Використання одними учасниками судового процесу образливих слів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У висновках Великої Палати Верховного Суду, неодноразово (постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 та від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19) звернуто увагу на неприпустимість вчинення таких дій (нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників) та вказано, що ці дії суперечать основним засадами (принципами) судочинства, а також його завданню, а з огляду на вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

ЄСПЛ застосовує положення, передбачене ч.3 ст.35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується Судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі "Миролюбов та інші проти Латвії" (рішення від 15.09.2009), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому Суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

ЄСПЛ визнає неприйнятними заяви, на підставі зловживання правом, якщо вони позбавлені серйозних підстав та є явно сутяжними, тобто повторюють зміст тих скарг, щодо яких судом раніше було прийнято рішення про їх неприйнятність. Зокрема, у справі "Філіс проти Греції" (рішення від 17.10.1996) Комісія встановила, що заявник уже неодноразово подавав скарги щодо аналогічних або пов`язаних одне з одним питань та відмітила, що такі дії є умисними, так як в багатьох випадках заявник був докладно проінформований особисто про дію Конвенції. Комісія стверджує, що вирішення низки необґрунтованих і сутяжних заяв обумовлюють непотрібну роботу, яка є несумісною з реальними функціями Суду та заважає їх здійсненню, а тому вказані вище дії заявника є зловживанням правом.

Нормами ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд вважає, що дії представника позивача , щодо направлення представнику відповідача позову з додатками не належної якості не є процесуальним зловживанням правами ,а тому у задоволенні клопотання представника відповідача про зловживання позивачем та її представником процесуальними правами та прояв неповаги до учасників процесу та суду слід відмовити .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного ,суд вважає, що представник позивача не виконала вимоги ст. ст. 175,177 ЦПК України а тому позов підлягає залишенню без руху.

Крім того представник відповідача просила ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП за неповагу до суду .

Перевіряючи обґрунтованість вимог клопотання, суд приймає до уваги те, що відповідно до положень ч. 2ст. 43 ЦПК України, учасники справизобов`язані:1)виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2)сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3)з`являтися в судове засідання за викликом суду,якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4)подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5)надавати суду повні і достовірні пояснення з питань ,які ставляться судом,а також учасниками справив судовому засіданні; 6)виконувати процесуальні дії встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 3ст.216 ЦПК України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Відповідно до ч. 4ст.216 ЦПК України за прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Відповідно до ч. 1ст. 185-3 КУпАП, до адміністративної відповідальності притягаються у випадку неповаги до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що в ході розгляду справи представником відповідача не доведено, а судом не встановлено випадки неповаги саме до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд стороною відповідача або в непідкоренні зазначених осіб розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, а відтак клопотання представника відповідача про притягнення адвоката Кочнєвої Л.В. до адміністративної відповідальності за прояв неповаги до суду, - задоволенню не підлягає.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні позивача ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири- залишити без руху.

Повідомити позивача та її представника про необхідність протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали виправити зазначені в ухвалі недоліки.

Роз`яснити, що у разі невиконання нею зазначених вимог ухвали в наданий строк, заява буде визнана неподаною та повернута.

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_4 про притягнення адвоката Кочнєвої Любові Василівни до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 185-3 КУпАП - відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -І. В. Чайка