Справа №: 398/6713/24
провадження №: 2/398/3359/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"17" грудня 2024 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Шинкаренко І.П., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Гулий Андрій Васильович, до Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» про виділ в натурі частки із майна, яка перебуває у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ

Представник позивача адвокат Гулий А.В. звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою до ПрАТ «Кіровоградобленерго», в якій просить суд виділити в натурі із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна належну позивачу 48/100 частини нерухомого майна комплексу будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 , припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на 48/100 частини комплексу будівель та споруд за вказаною адресою, а також визнати за позивачем право власності вцілому на виділений об`єкт нерухомого майна, присвоївши йому окрему поштову адресу.

Дослідивши подану заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Також згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суддя зазначає, що визначення ціни позову майнового характеру є обов`язковою вимогою до позовної заяви та корелює з приписами Закону України «Про судовий збір», відповідно до яких сума судового збору, яка підлягає сплаті у позовах майнового характеру визначається виходячи саме із ціни позову.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, судовий збір з вимог виділити в натурі частину нерухомого майна, визнати право власності на це майно визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Позовна вимога припинити право спільної часткової власності на спірне майно є вимогою немайнового характеру.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До позовної заяви додано квитанції № D95Y-4MBR-4B6E від 11 грудня 2024 року про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн та № D1M4-R225-9D6E від 11 грудня 2024 року про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Однак, оскільки подана позовна заява не містить ціни позову, відтак неможливо визначити розмір судового збору, який повинен бути сплачений відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» за вимогу майнового характеру з урахуванням ціни позову. Тким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову та надати до суду підтвердження доплати судового збору, у разі, якщо його розмір з урахуванням ціни позову перевищує 1211,20 грн, які вже сплачені позивачем при поданні до суду позовної заяви.

Реквізити для сплати судового збору, які опубліковані на офіційному сайті (веб-адреса сторінки: https://od.kr.court.gov.ua/sud1118/gromadyanam/tax/):

отримувач коштів: ГУК у Кіров. обл./ тг.м.Олександрія/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230

банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

код банку отримувача (МФО): 89 99 98

рахунок отримувача: UA0011561

код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір, за позовом _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ

Заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Гулий Андрій Васильович, до Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» про виділ в натурі частки із майна, яка перебуває у спільній частковій власності залишити без руху.

Запропонувати позивачу у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали надати до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області письмову заяву про усунення недоліків, в якій визначити ціну позову та надати до суду підтвердження доплати судового збору, у разі, якщо його розмір з урахуванням ціни позову перевищує суму судового збору, сплаченого при зверненні до суду .

Роз`яснити позивачу, якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Шинкаренко