справа № 752/6826/24
провадження №: 2-з/752/189/24
У Х В А Л А

Іменем України

13.06.2024 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши заяву заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2024 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на нерухоме майно ОСОБА_2 , а саме: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Подану заяву обґрунтовує тим, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 30.06.2017 року розірвано шлюб між заявником та ОСОБА_2 . За час перебування у шлюбі заявник із ОСОБА_2 , за сумісні кошти придбали майно, що є спільною сумісною власністю. Крім того, 05.02.2016 року, перебуваючи у шлюбі, ОСОБА_2 за спільним рішенням подружжя, з метою захисту сумісних накопичених коштів від інфляції, уклала з Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» Договір № 45-050/2016-3 про участь у фонді фінансування будівництва. Після розірвання шлюбу, 24.07.2017 р. ОСОБА_2 без узгодження заявником, шляхом укладення з ТОВ «ФК «Житло-Капітал» Угоди № 1 про розірвання договору про участь у ФФБ від 05.02.2016 р. за № 45-0502/2016-3 відмовилась від майнових прав на нерухоме майно, сплативши спільними коштами 5% штрафу за дострокове розірвання Договору та одноосібно, лише офіційно отримала від Товариства кошти у розмірі 636504,75 грн. Як зазначає заявник, протиправними діями ОСОБА_2 , що полягають у неправомірному розірванні Договору про участь у фонді фінансування будівництва у «ЖК «Амурський», були порушені його цивільні права, як співвласника, було позбавлено можливості розпорядитися квартирою у введеному в експлуатацію будинку № 36-В , зокрема шляхом надання її в оренду або її продажу, чим йому завдано значних матеріальних збитків у вигляду упущеної вигоди. Також заявник зазначає, що отримав необхідні судові документи, відносно поділу майна, щодо визнання за ОСОБА_2 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка оформлена під час шлюбу на неї, та де вона зареєстрована. Як вважає заявник, ОСОБА_2 , може позбутися даної квартири, що суттєво ускладнить вирішення питання щодо недоотриманого заявником прибутку від умисних дій ОСОБА_2 , пов`язаних із квартирою № 202 .

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 03.04.2024 матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - направлено за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

Постановою Київського апеляційного суду від 17.05.2024 скасовано ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 03.04.2024. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду, крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Суд, вивчивши заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, всебічно з`ясувавши обставини, на які заявник посилається як на підставу вимог своєї заяви, вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується встановленням обов`язку вчинити певні дії.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006, № 9 постановлено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник (позивач), та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Подана заява про забезпечення позову не містить доказів про існування обставин, які унеможливлять виконання рішення суду, у разі невжиття, вказаного в заяві виду забезпечення позову, зокрема, заява не містить обґрунтування ризиків здійснення відповідачем будь-яких дій направлених на відчуження майна.

В заяві не зазначені обставини та докази, які б стверджували про те, що застосування вказаного заходу забезпечення позову не призведе до дисбалансу прав сторін по справі.

Крім того, як вбачається із заяви, заявником не надано будь-яких підтверджуючих доказів щодо подання позовної заяви у строк, визначений ч. 4 ст. 152 ЦПК України, після подання заяви про забезпечення позову.

Разом з цим, під час розгляду питання про забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є передчасно поданою.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги викладені у заяві доводи позивача та оцінюючи наявні у матеріалах справи докази, суд прийшов до висновку, що вимога заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви є передчасною, у зв`язку із цим заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Ю.Ю.Мазур