УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 червня 2024 рокуСправа № 495/5589/24
Номер провадження 2/495/3266/2024

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Братків І.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИЛА:

18.06.2024 ОСОБА_1 звернулась до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

Вивчивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства щодо форми та змісту поданої заяви, суддя доходить таких висновків

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у відповідності до Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" складає 3 028 гривні.

Положеннями статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб 15 140,00 грн).

В позовній заяві позивачем визначено ціну позову у розмірі 120 000,00 грн. тому з урахуванням визначеної ціни позову позивачем має бути сплачено судовий збір у розрахунку 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (120 000,00 грн. х 1% = 1 200,00 грн., але не менше 1 211,20 грн.)

Згідно положення ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До того ж, за змістом розділу «Додатки» позовної заяви в переліку зазначено:

- квитанція про сплату судового збору;

- копія свідоцтва про шлюб;

- копія свідоцтва про народження;

- копія договору купівлі-продажу від 20.09.1996;

- копія технічного паспорту на квартиру;

- копія реєстраційного посвідчення;

- копія листа нотаріуса;

- копія паспорту та РНКОПП позивача;

- копія паспорту та РНКОПП позивача 2;

- копія паспорту позивача 1;

- копія позовної заяви з додатками для відповідача, проте копії цих документів відсутні в матеріалах справи. Проте, усі вищезазначені документи позивачем до позову не додані.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя приходить до висновку, про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись статями 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання позивачем ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ірина БРАТКІВ