Справа № 367/2293/24
Провадження №2/367/5610/2024
УХВАЛА

Іменем України

17 грудня 2024 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Кухленка Д.С.

при секретарі Шаповала О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Омега-стар», ОСОБА_2 про розірвання договору про виготовлення столярних виробів, стягнення неустойки за невиконаним зобов`язанням за договором та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ «Омега-стар», ОСОБА_2 про розірвання договору про виготовлення столярних виробів, стягнення неустойки за невиконаним зобов`язанням за договором та відшкодування моральної шкоди.

14 березня 2024 року ухвалою судді Ірпінського міського суду Київської області Кухленка Д.С. справу було направлено за підсудністю до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 червня 2024 року ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 14 березня 2024 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою судді Ірпінського міського суду Київської області Кухленка Д.С. від 02 жовтня 2024 року відкрито провадження по вказаній цивільній справі. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.

В судові засіданні, призначені на 17.10.2024, 17.12.2024 позивач ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа та повідомлення у додаток «viber», однак причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення не надходило, та заяв про розгляд без його участі на адресу суду також не надходило.

Представник відповідача ТОВ «Омега-стар» в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належними чином, причин неявки суд не повідомили.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причин неявки суд не повідомила.

Оскільки учасники по справі в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, суд дослідивши матеріали позову дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із ст. 210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» (п. п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. п. 40, 41, 42 та ін.).

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК,стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

При направленні судових повісток сторонам роз`яснювалися наслідки неявки у судове засідання, у тому числі приписи ст. 223 ЦПК України.

В силу частини 3 статті 131 ЦПК України суд визнає, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин.

Позивач належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, докази чого наявні у матеріалах справи.

При цьому причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду.

Аналогічного правового висновку дійшов Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 31 серпня 2015 року у справі № 6-24063ск15.

Ураховуючи викладене, за відсутності визначеного процесуальним законом обов`язку суду в чергове відкладати судовий розгляд у справі, оскільки справа не може бути розглянута за відсутності позивача, а позивач вдруге поспіль не з`явився у судове засідання, заяви про розгляд справи за відсутності його 17.10.2024 та 17.12.2024 до суду не надходило, а його неявка перешкоджає розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.44, 58, 131, 210, ч. 5 ст. 223, 247, п. 3ч. 1 ст. 257, ст. 353 - 354 ЦПК України, суд, -

по с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Омега-стар», ОСОБА_2 про розірвання договору про виготовлення столярних виробів, стягнення неустойки за невиконаним зобов`язанням за договором та відшкодування моральної шкоди, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київської апеляційного суду апеляційної скарги.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reestr.court.gov.ua.

Суддя: Д.С. Кухленко