СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4228/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року суддя Святошинського районного суду м. Києва П`ятничук І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Маринець Оксана Сергіївна про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача Хоровецька А.В. яка діє в інтересах ОСОБА_1 12.06.2024 року звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Маринець Оксана Сергіївна про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. ст. 95, 175, 177 ЦПК України.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пункт 2 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» зазначає, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Статтею 30 ЦПК України передбачено виключну підсудність цивільних справ.

Згідно ч.1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 № «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Звертаючись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач в позовній заяві не зазначив, яке саме спадкове майно залишилося після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи входить до його складу нерухоме майно та його місцезнаходження. Дана інформація є необхідною для визначення підсудності справи.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що іншим спадкоємцем відповідно до заповіту складеного 21.11.2013 року є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до постанови Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19), відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно визначитись з колом відповідачів у даній справі.

Окрім того, позивачем не надано доказів родинних стосунків з померлим ОСОБА_2 , оскільки позов пред`явлено Радинський, а не Костюковою, що свідчить про те, що позивачу необхідно надати докази зміни прізвища.

Виходячи з вище викладеного, відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє представника позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких умов, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позову.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 187 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Маринець Оксана Сергіївна про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення вказаних недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. П`ятничук