Справа №: 398/1489/24
провадження №: 2/398/1608/24
"14" червня 2024 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді Дубровської Н.М.
за участю секретаря судового засідання Баранник Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визнання прав забудовника,
ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, в якій просить визнати за позивачем право забудовника на житловий будинок з господарськими спорудами по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Житловий будинок по АДРЕСА_1 (до перейменування №29а) було збудовано спадкодавцем на підставі Договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва житлового будинку від 26.09.1657 року. Будівництво здійснювалося на земельній ділянці, якою спадкодавця наділено рішенням Олександрійської міської ради №393 від 09.07.1657 року.
Будівництво здійснювалося на підставі проекту та у відповідності до вимог законодавства. По закінченню будівництва було проведено інвентаризацію та складено технічний паспорт, однак Акт прийняття до експлуатації так і не було складено та право власності за життя спадкодавцем не зареєстровано.
Позивач вважає, що на момент смерті у спадкодавця було наявне право забудовника відносно житлового будинку, який було збудовано на відведеній для цього в установленому законом порядку земельній ділянці та відповідно до проекту. Право забудовника, як майнове право не припинилося в момент смерті спадкодавця та входить до складу спадщини, що відкрилася після смерті. Отже право забудовника відносно житлового будинку, яке входить до складу спадщини, має бути визнане за позивачем в порядку спадкування за законом.
Ухвалою судді від 25.03.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 30.04.2024 року закрито підготовче провадження по справі та призначити справу до судового розгляду.
В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися. Представник позивача надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю та відсутністю позивача. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи.
Представник відповідача належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив.
Згідно з ч. 1ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не надав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Судом в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів встановлено наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини.
Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши надані в силу ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_5 .
15.08.1983 року укладено шлюб між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 виданого повторно 28.12.2005 року.
Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого 22.02.2010 року, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З копії постанови №197/02-31 від 14.02.2024 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що постановою державного нотаріуса Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок АДРЕСА_1 , оскільки право власності на вказаний житловий будинок за померлим ОСОБА_3 не зареєстровано у встановленому законодавством порядку, акт прийняття до експлуатації житлового будинку відсутній.
Відповідно до копії технічного паспорта будинку садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 (станом на 01.01.2021 року), АДРЕСА_1 , виготовленого 02.11.2023 року, КП «ОМБТІ» вбачається, що за ОСОБА_9 проведено технічну інвентаризацію об`єкта будівництва за вказаною адресою (реєстраційний номер документу: ТІ01:0064-0991-1514-1025), складено схему розташування будівель та споруд, експлуатацію до схеми розташування будівель та споруд, план будинку садибного типу, експлуатацію приміщень будинку садибного типу.
Відповідно до наявного в матеріалах спадкової справи №36/2024 рішення Виконкому Олександрійської міськради депутатів трудящих №393 від 09.07.1957 року, ОСОБА_3 наділено земельною ділянкою для індивідуального будівництва в АДРЕСА_3 площею 600 кв.м.
Згідно з копією матеріалів спадкової справи №36/2024 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , заведеної 14 лютого 2024 року Першою олександрійською нотаріальною конторою Кіровоградської області нотаріальною, з заявою про прийняття спадщини звернулася дочка померлого ОСОБА_1 , яка є спадкоємцем першої черги (заява від 14.02.2024 року №71).
Відповідно до наявної в матеріалах спадкової справи копії домової книги, прописки громадян, які проживають в будинку розташованому в АДРЕСА_1 , у вказаному будинку зареєстровані ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Відповідно до наявної в матеріалах спадкової справи копії інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №365782330 від 14.02.2024 року, вбачається, що відомості відносно житлового будинку АДРЕСА_1 у вищезазначених реєстрах відсутні.
Відповідно до ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Належними доказами в розумінні ст.77ЦПК України є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Відповідно до статті 328ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно ч. 1 ст. 182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.
З положень ст.331 ЦК України вбачається, що право власності на нерухоме майно виникає в особи з моменту завершення будівництва та прийняття його в експлуатацію, а якщо таке право підлягає державній реєстрації - з моменту його державної реєстрації.
До закінчення будівництва забудовник вважається власником не будівлі або споруди, як окремого об`єкта, а власником будівельних матеріалів, обладнання, а також відповідних майнових прав.
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статті 177 та ч. 1 ст.178 цього Кодексу визначають, що об`єкти цивільних прав (в тому числі майнові права) можуть вільно відчужуватись або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.
Згідно п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо будівництво здійснювалось згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини.
Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник спадкодавця - замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності.
Статтею 1217ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом, а з аналізу змісту ст. ст. 1222, 1241ЦК України вбачається, що спадкування за законом має місце лише тоді і в тому обсязі, в якому воно не змінено заповітом, крім випадків права на обов`язкову частку у спадщині, незалежно від заповіту.
Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини незалежно від її оформлення.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ст.1261ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, він не заявив про відмову від неї.
У судовому засіданні встановлено, що померлий ОСОБА_3 на день смерті володів правами та обов`язками забудовника житлового будинку з господарськими спорудам за адресою: АДРЕСА_1 , однак за життя спадкодавця будинок не був зданий в експлуатацію та не зареєстрований в установленому порядку. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька та відповідно до частини 3 статті 1268 ЦК України прийняла спадщину після його смерті. Протягом встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України строку від спадщини не відмовлялась.
Таким чином, позивач має право на успадкування прав та обов`язків забудовника на незавершене будівництво, що належали спадкодавцеві ОСОБА_3 на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Право позивача на успадкування прав та обов`язків забудовника ніким не оспорюється.
Враховуючи встановлені обставини, а також те, що позивач не має іншої можливості захистити своє право на спадщину, зокрема через нотаріальні органи, суд вважає, що відповідно до ст.16ЦК України їх цивільне право підлягає захисту шляхом визнання за позивачем прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування за законом.
Не зважаючи на те, що суд задовольняє позов повністю, враховуючи, що спір виник не з вини відповідача, судові витрати слід залишити по фактично понесеним за позивачем.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визнання прав забудовника,- задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право забудовника на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Дубровська Н.М.