ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

17 червня 2024 року

м. Харків

справа № 641/4938/23

провадження № 22-ц/818/2607/24

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Тичкової О.Ю., перевіривши у порядку ст. 357 ЦПК України відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 березня 2024 року у складі судді Боговського Д.Є. по справі за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» філія «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні, -

у с т а н о в и в:

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 березня 2024 року позов ОСОБА_2 залишено без розгляду.

Не погодившись з рішенням суду, 27 травня 2021 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду в частині середнього заробітку за весь період затримки розрахунку по день ухвалення судового рішення скасувати, ухвалити в цій частині нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в цій частині.

Також вапеляційні скарзі скаржник порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначає, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який станом на сьогоднішній день досі триває. Наказом Мінреінтеграції «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» від 22.12.2022 № 309, у Харківської міської територіальної громади дата виникнення можливості бойових дій 15.09.2022 року і по день подання апеляційної скарги дата припинення можливості бойових дій не встановлена. Вказує на те, що позивач і її представник постійно мешкають у м. Харкові, яке щодня піддається ворожим обстрілам, через що у місті відбуваються постійні відключення світла (як аварійні, так і планові за графіками), відсутній зв`язок, Інтернет, тощо і все це разом не давало змоги своєчасно після отримання повного тексту судового рішення підготувати аргументовану апеляційну скаргу.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційне провадження не може бути відкрито, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення суду ухвалено 28 березня 2024 року, повний текст рішення складено 02.04.2024. З апеляційною скаргою представник звернувся через систему «Електронний суд» 27 травня 2024 року. Отже апеляційна скарга була подана з порушенням вимог ч.1 ст. 354 ЦПК України.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 «запровадження на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку».

Відповідно, з цієї постанови випливає, що є недостатнім посилання в клопотаннях про поновлення пропущених процесуальних строків всього лише на факт дії воєнного стану на території України, адже воєнний стан не є перешкодою для здійснення правосуддя, не є підставою для зупинення судового процесу. В разі неможливості здійснення правосуддя на окремих територіях України відповідні справи переходять під територіальну юрисдикцію інших судів. Відповідно, аргументів, що ґрунтуються винятково на факті наявності війни з російською федерацією та факті запровадження воєнного стану на території України, недостатньо вони також мають бути підкріплені фактами щодо наслідків повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України.

Крім того, відповідно до п.8 ч.2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначено дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.

Таким чином, доводи наведені ОСОБА_1 в клопотанні, як на підставу пропуску строку на апеляційне оскарження належить визнати неповажними з урахування наведених вище обставин.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Крім того, у постанові від 30.01.2019 № 910/4518/16 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою, тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Таким чином, пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч.1ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Згідно п.п. 6 п.1 ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи, що статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року встановлений у розмірі 2684 гривні, ціну позову, при подачі апеляційної скарги сплаті підлягало 2775,77 грн.

Сплату судового збору належить здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0020661

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача),на рішення від ______(Дата оскаржуваного рішення)по справі _________(Номер справи),Харківський апеляційний суд(назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору до Харківського апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату судового збору.

Крім того, відповідно до п.2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Приписами ч.5 ст.43 ЦПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 7 ст. 43 ЦПК України (в редакції Закону N 1416-IX від 27.04.2021 року), у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій доданих до суду документів.

Всупереч вимогам Закону, до своєї апеляційної скарги, поданої в електронній формі засобами системи "Електронний суд", скаржником не додано доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій доданих до суду документів, зокрема копії апеляційної скарги з додатками.

З додатків до апеляційної скарги вбачається, що ОСОБА_1 не була направлена копія апеляційної скарги Акціонерному товариству «Українська залізниця» філія «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд».

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України застосовуються положення статті 185 цього Кодексу,за якими у разі невиконання ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений строк, скарга вважається неподаною і повертається особі, яка її подала.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме: надання клопотання про поновлення строку з обґрунтуванням більш поважних доводів для поновлення строку, надання доказів направлення іншим сторонам копій апеляційної скарги та доданих до неї документів листом з описом вкладення (засобами поштового зв`язку чи у електронному вигляді з використанням офіційних електронних адрес учасників справи) та сплати судового збору у розмірі 2775,77 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 у поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 березня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 березня 2024 року - залишити без руху.

Надати строк 10 (десять днів) з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Роз`яснити апелянту, що у разі неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з обґрунтуванням більш поважних доводів або вказати інші підстави для поновлення строку у встановлений ухвалою строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення вказаних в ухвалі недоліків у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернутою.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя - О.Ю.Тичкова