Справа № 548/1659/24
Провадження №2/548/527/24
Хорольський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого - судді Лідовець Т. М.,
секретаря судового засідання - Листопад В. Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
19 липня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
08 серпня 2024 року представник відповідача ОСОБА_3 подала заяву про надання строку на примирення.
19 серпня 2024 року ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області сторонам надано строк на примирення терміном 2(два) місяці та зупинено провадження у справі.
21 жовтня 2024 року ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області відновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 06 листопада 2024 року.
06 листопада 2024 року представником відповідача- адвокатом Чубенко Ж. А. надійшла заява про надання додаткового строку на примирення терміном 2 місяці.
06 листопада 2024 року ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області розгляд справи відкладено на 04 грудня 2024 року для можливості ознайомлення позивача із заявою ОСОБА_2 про надання строку для примирення.
26 листопада 2024 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява, в якій він просив строк на примирення не надавати, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
04 грудня 2024 року ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області розгляд справи відкладено на 19 грудня 2024 року.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, у позовній заяві просив слухання справи провести без його участі.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просила надати строк на примирення терміном 2 (два) місяці, питання розглянути без її участі.
У судове засідання представник відповідача - адвокат Чубенко Ж. А. не з`явилася, належним чином була повідомлена про місце, дату та час слухання справи.
У зв`язку з неявкою учасників в судове засідання відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.
Дослідивши повторно подані відповідачем та її представником клопотання про надання строку на примирення та матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Згідно із частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно із положеннями статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до частини сьомої статті 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.
Згідно з пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» - передбачене частиною першою статті 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадках відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї із сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та наданням сторонам строку на примирення.
Суд враховує думку іншої сторони, а саме позивача, який заперечив у наданні додаткового строку для примирення.
Відповідно до частини першої стаітт 51 Конституції України, частини першої статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Приписами статті 24 частини 1 СК України встановлено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Отже, суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.
До того ж, вирішуючи питання щодо необхідності надання сторонам додаткового строку на примирення, судом ураховано, що позовна заява про розірвання шлюбу надійшла до суду 19.07.2024, відповідно до частини сьомої статті 240 ЦПК України, суд зупиняв розгляд справи і призначав подружжю строк для примирення терміном 2 (два) місяці. Доказів того, що сторони примирились або вживали будь-яких заходів для цього, суду не надано. Рішення щодо можливості примирення має бути спільним та узгодженим для сторін, однак позивачем будь-яких заяв з цього приводу не було надано.
З урахуванням наведеного, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві, та заперечення щодо надання строку для примирення, суд не вбачає підстав для вжиття заходів щодо примирення подружжя та надання додаткового строку для примирення, а тому вважає за необхідне у задоволенні клопотань відповідача та її представника про надання сторонам строку для примирення подружжя відмовити.
Керуючись статтями 240, 251, 254 ЦПК України, статтею 111 СК України, суд
п о с т а н о в и в:
у задоволенні клопотань відповідача ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 про надання строку для примирення відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Суддя Т. М. Лідовець