справа № 388/1809/24
провадження № 2/388/512/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2024м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Кнурова О.А.,

за участі:

секретаря судового засідання Лященка Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернувся до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом, підписаним та поданим його представником адвокатом Чуприною С.П., що діє на підставі договору про надання правничої допомоги № б/н від 02.08.2024, що підтверджується ордером серія ВА № 10890108, до відповідача Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, третя особа - ОСОБА_2 , в якому (позові) просив:

- визначити ОСОБА_1 додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 29.05.1997, посвідченим Лавріненко К.В., секретарем виконавчого комітету Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, що зареєстрований в реєстрі за № 16, та за заповітом від 26.03.2009, посвідченим Білою Г.Г., секретарем виконкому Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, що зареєстрований в реєстрі за № 16, яка відкрилась після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адресою місця проживання якої на момент смерті була: АДРЕСА_1 .

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_3 . На момент смерті ОСОБА_3 проживала сама, не перебувала у шлюбі та не мала власних дітей. Померла ОСОБА_3 є його тіткою оскільки його батько ОСОБА_4 був рідним братом померлої. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько ОСОБА_4 . Наприкінці травня 2024 року, серед речей покійного батька, він разом із братом ОСОБА_5 виявили пакет з документами, серед яких були заповіти, складені нині покійною ОСОБА_3 у різні часи, якими вона заповідала йому та його брату своє майно. Дізнавшись про заповіти він разом із братом звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини за заповітами, однак їм було відмовлено оскільки пропущено строк для прийняття спадщини.

Ухвалою від 10.09.2024 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Крім того, судом витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 .

Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив.

Пояснення третьої особи по суті справи до суду не надходили.

Ухвалою від 30.10.2024 підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

До суду надійшла копія спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 .

Позивач звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, позовну заяву просив задовольнити.

Відповідач звернувся до суду із заявою про розгляд справи за відсутності його представника за наявними у справі документами.

Третя особа, яка повідомлялась належним чином про дату, час і місце розгляду справи, - у судове засідання не з`явився, участь у ньому свого представника не забезпечив, про причини неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходило.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників, які не з`явились у судове засідання та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів справи.

Дослідивши докази у справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, враховуючи позиції учасників справи, висловлені ними у заявах по суті справи та заявах з процесуальних питань, які було подано до суду, виходячи з положень цивільного процесуального законодавства, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, - суд дійшов висновку про задоволенняпозову, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Поряд з цим, відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами у розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Положеннями ч. 1, ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Так, на підставі досліджених у судовому засіданні доказів, наданих учасниками справи, судом встановлено такі обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 85 років померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим 21.09.2016.

За даними довідки Гурівської сільської ради № 388/14/3-31 від 19.07.2024 на час смерті ОСОБА_3 була зареєстрована та постійно проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того за даними зазначеної довідки від імені ОСОБА_3 у Кіровській, Боковській сільських радах було посвідчено заповіти за № 16 від 29.05.1997, за № 57 від 04.09.2003, за № 16 від 26.03.2009.

Заповіт від 29.05.1997, посвідчений секретарем виконавчого комітету Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Лавріненко К.В., зареєстрований в реєстрі за № 16, відповідно до якого, заповідач ОСОБА_3 заповіла належний їй будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 і все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право ОСОБА_2 та ОСОБА_1 порівну.

Заповіт від 04.09.2003, посвідчений секретарем виконкому Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Вовк Л.В., зареєстрований в реєстрі за № 57, відповідно до якого, ОСОБА_3 заповіла на користь ОСОБА_2 земельну ділянку площею 6,42 га, згідно державного акту на право власності на землю серія ІVКР № :02:00:019 (№ 010089) виданого сесією Кіровської сільської ради Долинського району від 09.06.2000 за № 94, а також право на заощадження в ощадкасі 3081/089 в с. Кірове по рахунку № НОМЕР_2 .

Заповіт від 26.03.2009, посвідчений секретарем виконкому Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Білою Г.Г., зареєстрований в реєстрі за № 16, відповідно до якого, ОСОБА_3 заповіла на користь ОСОБА_1 земельну ділянку площею 6,35 га, згідно державного акту на право власності на землю серія КР № 103104 від 02.04.2004, виданого на підставі розпорядження Долинської районної державної адміністрації № 222-р від 23.03.2004, що розташована на території Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області.

За даними спадкової справи № 44/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заведеної 20.07.2024, із заявами про прийняття спадщини за заповітами після смерті останньої звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , інші заяви про прийняття спадщини не надходили.

Крім того за даними спадкової справи зазначені заповіти є чинними.

Постановою приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Величка С.О. від 30.07.2024 № 75/02-14 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, а не охоплене заповітом за законом у зв`язку із пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Зазначені вище, встановлені судом обставини сторонами у справі не заперечувалися.

З огляду на наведені вище правовідносини між сторонами, з приводу яких виник спір, судом відзначається таке.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Положеннями ст. 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Положеннями ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з умовами ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, зокрема, за заповітом, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, ОСОБА_1 , який на час смерті ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 не проживав з останньою, мав право протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак, ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини поза передбаченим законом шестимісячним терміном.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Згідно висновків суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду зроблених у постанові від 06.06.2019, прийнятій у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до умов п. 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 у редакції чинній на час відкриття спадщини та заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 (далі - Порядок № 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і міст відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Відповідно до вимог п. 2.2 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

При цьому, як встановлено судом спадкова справа № 44/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 була заведена лише 20.07.2024 після надходження заяв ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про прийняття спадщини від 20.07.2024.

Таким чином, надаючи оцінку поважності причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення із заявою про прийняття спадщини, судом відзначається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1 не є близькими родичами, проживали у різних областях та за твердженням ОСОБА_1 він не знав про наявність заповітів і таке твердження не спростовано, крім того у справі відсутні докази на підтвердження повідомлення ОСОБА_1 у встановленому законодавством порядку про наявність заповітів.

З огляду на викладене, суд констатує що не звернення ОСОБА_1 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений законом шестимісячний строк викликано об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, який об`єктивно не міг реалізувати своє право на спадкування по незалежним від нього причинам і такі причини пропуску зазначеного строку визнаються судом поважними.

Враховуючи встановлені судом обставини справи та наведені вище положення процесуальних норм та норм матеріального права, розглянувши справу у межах заявлених позовних вимог з урахуванням предмету та підстав пред`явленого позову, враховуючи, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини було пропущено ОСОБА_1 з причин, які визнані судом поважними, - суд дійшов висновку, що вимога позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованою та доведеною, а тому така вимога підлягає задоволенню, що не суперечить чинному законодавству і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, і таке рішення суду у повній мірі відповідає завданню цивільного судочинства, зокрема, щодо справедливого вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених прав та інтересів фізичної особи.

Керуючись статтями 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

ухвалив:

позов ОСОБА_1 до Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 29.05.1997, посвідченим секретарем виконавчого комітету Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Лавріненко К.В., що зареєстрований в реєстрі за № 16, та за заповітом від 26.03.2009, посвідченим секретарем виконкому Кіровської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Білою Г.Г., що зареєстрований в реєстрі за № 16, - що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адресою місця проживання якої на момент смерті була: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду безпосередньо або через Долинський районний суд Кіровоградської області (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи:

- позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- відповідач Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, місцезнаходження: вул. Миру буд. 2а, с. Гурівка, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28540, ;

- третя особа ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання (перебування): АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя О.А. Кнуров