Справа № 309/4792/24
Провадження № 2/309/1277/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Довжанин М.М.

за участю секретаря судового засідання Драб Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позов умотивований тим, що 16.11.2015 року вона уклала шлюб з відповідачем.

Причиною розірвання шлюбу є те, що вони мають різні характери та погляди на життя, втратили почуття любові та поваги одне до одного, між ними відсутнє взаєморозуміння.

Тривалий час не підтримують шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства, шлюб існує формально і його збереження є неможливим.

В позовній заяві позивачка просить суд шлюб, який укладений з відповідачем, розірвати.

Відзив на позов відповідачем ОСОБА_2 не подавався.

В судове засідання позивачка не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

В судове засідання відповідач не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду позовну заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнає.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що сторони уклали шлюб, який був зареєстрований 16 листопада 2015 року у виконкомі Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №29.

Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Згідно ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».

Сторони тривалий час не підтримують шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства і не бажають примирюватись.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, позивачка наполягає на розірванні шлюбу, відповідач заперечень проти його розірвання не надав, а тому суд приходить висновку, що шлюб між сторонами слід розірвати.

Питання стягнення з відповідача судових витрат у вигляді сплаченого судового збору слід вирішити на користь позивача у передбаченому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 289, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстровано 16 листопада 2015 року у виконкомі Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №29 розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити ОСОБА_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 605 грн. 60 коп. судових витрат.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М. М.