2/465/1568/24
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

07.05.2024 року м.Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Величка О.В.

з участю секретаря судових засідань Венгринюк О.Р.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Франківського відділу державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особи ОСОБА_2 , Перша Львівська державна нотаріальна контора, П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області, про скасування арешту нерухомого майна, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду із позовною заявою про скасування арешту нерухомого майна.

В обґрунтування своєї позиції зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після смерті матері відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 1/2 частини квартири належала матері позивача згідно свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 01.04.2002 року № 219552.

Спадкоємцем за заповітом матері є позивач. Після подання заяви про прийняття спадщини нотаріусом було повідомлено, що на квартиру накладено арешт. Львівським державним нотаріальним архівом було надано постанову від 19.08.2002 року про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. Згідно вказаної постанови боржниками являлись мати позивача та її брат ОСОБА_2 , заборгованість божників існувала перед ЛМКП «Львівтеплоенерго». Вказана постанова про арешт майна була прийнята згідно виконавчого листа №2- 483/2002, який був виданий 13.06.2002 року місцевим судом Франківського району м. Львова. Згідно довідки ЛМКП «Львівтеплоенерго» № 08-3198-08/23 від 03.08.2023 року заборгованість за послуги з централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 (особ. рах. № НОМЕР_2 ) згідно виконавчого листа № 2-483/2002 від 13.06.2002 року, постанови від 19.08.2002 року сплачено повністю.

Щодо зняття арешту з квартири позивач звернулася до Франківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові. Листом від 17.10.2023 року № 93626 її повідомлено, що відсутні законні підстави для винесення постанови про зняття арешту з майна, оскільки матеріали виконавчого провадження, з виконання якого 15.01.2007 року було внесено запис про арешт майна боржника, знищені у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Згідно повідомлення П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття вказаного арешту. У зв`язку із арештом на квартиру позивачу чиняться перешкоди в отриманні свідоцтва про право на спадщину за заповітом. А тому, позивач просить скасувати накладений на квартиру арешт.

Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 12.01.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 13.03.2024 року закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач вимоги позовної заяви підтримала, просила такі задовольнити. При цьому, наголосила, що наявність незнятого арешту на квартиру перешкоджає їй оформити свої спадкові права на спадщину.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, неодноразово, належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи.

Треті особи в судове засідання не з`явилися, повідомлялися про час та місце розгляду справи. Від представників Першої Львівської державної нотаріальної контори та П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області надійшли клопотання про розгляд справи у їх відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно ч. 3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що слід згідно ст.280 ЦПК України проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Наявних у справі матеріалів про права та обов`язки сторін достатньо для її розгляду у відсутності відповідача.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 41 Конституції України та ст. 319 ЦК України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

За змістом ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 4846, складений Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів).

Як вбачається із свідоцтва про право власності на квартиру № 219552 від 01.04.2002 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на праві приватної власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є дочкою померлої ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 . 18.04.1974 року ОСОБА_4 уклала шлюб та змінила прізвище на « ОСОБА_5 » (свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 від 18.04.1974 року, видане Бюро запису актів громадянського стану м. Львова).

04.12.2012 року ОСОБА_3 оформила заповіт, посвідчений державним нотаріусом П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Ясинською Н.М., відповідно до умов якого належну їй частину квартири АДРЕСА_2 заповіла дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Арешт на майно боржників ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а саме на квартиру АДРЕСА_2 , накладено постановою державного виконавця Франківського районного управління юстиції Федорич А.М. від 19.08.2002 року на підставі виконавчих листів № 2-483/2002 від 13.06.2002 року, виданих Місцевим судом Франківського району м. Львова, у зв`язку наявністю боргу перед ЛМКП «Львівтеплоенерго».

Як вбачається із довідки ЛМКП «Львівтеплоенерго» від 03.08.2023 року №08-3198-08/23 заборгованість за послуги централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 , згідно виконавчого листа №2-483/2002 від 13.06.2002 року, постанови від 19.08.2002 року сплачена повністю.

Водночас з Інформаційної довідки із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №340019104 від 21.07.2023 року по об`єкту: квартира АДРЕСА_2 , наявні записи про обтяження (арешт) за №4354429 та №4354440 від 15.01.2007 року, внесені Першою Львівською державною нотаріальною конторою на підставі постанови ВДВС Франківського районного управління юстиції С-1 від 19.08.2002 року, вх. 3215.

Згідно повідомлення П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області №1435/01-16 від 03.11.2023 року оформлення свідоцтва про право ОСОБА_1 на спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_3 в межах спадкової справи №70/2023 неможливе до скасування накладених на квартиру АДРЕСА_2 арештів.

Щодо зняття арешту з квартири позивач звернулася до Франківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові. Листом від 17.10.2023 року № 93626 її повідомлено, що відсутні законні підстави для винесення постанови про зняття арешту з майна, оскільки матеріали виконавчого провадження, з виконання якого 15.01.2007 року було внесено запис про арешт майна боржника, знищені у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом ст.317 ЦК України власнику належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 ЦПК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Частиною 1 статті 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону ; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Вiдповiдно до п. 15 розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рiшень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України вiд 02.04.2012 № 512/5, при скасуванні судом заходiв забезпечення позову за завершеним виконавчим провадженням, надходженні на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника, необхідної для задоволення вимог усiх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника за завершеним виконавчим провадженням, виконавець, (не пізніше наступного робочого дня виносить постанову про зняття арешту з майна боржника без винесення постанови про відкриття чи відновлення виконавчого провадження. Копія постанови виконавця про зняття арешту з майна боржника не пiзнiше наступного робочого дня з дня винесення надсилається. сторонам та до вiдповiдного органу (установи) для зняття арешту. Постанова про зняття арешту з майна приєднується до матеріалів виконавчого провадження.

Порядок зняття арешту по завершеним виконавчим провадження визначено у п. 15 розділу VШ Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Мiнiстерства юстиції України від 02.04.2012 № 512/5, а відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Враховуючи, що позивач бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , однак, видача свідоцтва про право на спадщину неможлива до зняття арешту з квартири за адресою: АДРЕСА_1 , який був накладений у зв`язку із боргом спадкодавця перед ЛМКП «Львівтеплоенерго», котрий був погашений і на даний час не існує, що документально підтверджено стягувачем, орган виконавчої служби, яким накладався арешт, не може самостійно скасувати такий без рішення суду у зв`язку із закінченням строку зберігання виконавчих документів, суд вважає, що наявні підстави для зняття арешту з вказаного нерухомого майна для усунення необґрунтованих перешкод, які унеможливлюють реалізацію позивачем своїх законних прав на прийняття спадщини та оформлення спадкових прав.

Враховуючи наведене та на підставі ст.ст. 12, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282, 352, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Франківського відділу державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особи ОСОБА_2 , Перша Львівська державна нотаріальна контора, П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області, про скасування арешту нерухомого майна задовольнити.

Скасувати арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , який накладено постановою державного виконавця Франківського районного управління юстиції Федорич А.М. від 19.08.2002 року на підставі виконавчих листів № 2-483/2002 від 13.06.2002 року, виданих Місцевим судом Франківського району м. Львова, та зареєстрований реєстратором Перша Львівська державна нотаріальна контора 15.01.2007 року на підставі постанови ВДВС Франківського районного управління юстиції С-1 від 19.08.2002 року, вх. 3215, із присвоєнням реєстраційних номерів обтяжень 4354429 та 4354440.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_3 .

Відповідач: Франківський відділ державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , м. Львів, вул. Конотопська, 6.

Третя особа: ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 .

Третя особа: Перша Львівська державна нотаріальна контора, , м. Львів, вул. Саксаганського, 6.

Третя особа: П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області, , м. Львів, вул. Чупринки, 69.

Суддя Величко О.В.