Провадження № 2/953/1221/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року м. Харків Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.,

секретар судового засідання Свириденков К.П.,

розглянувши у судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 розірвання шлюбу,-

В с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду міста Харкова з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до відповідача, яким просить розірвати шлюб між ним та відповідачем.

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 08 грудня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено проведення судового засідання.

07 червня 2024 року від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідачка у судове засідання не з`явилась, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, про причини свого неприбуття не повідомила. Письмових пояснень не надано.

Враховуючи, що в підготовче засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 ст.76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ст.77 ЦПК України).

Суддя зазначає, що відповідно до ч. 2 статті 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.6ст.95 ЦПК України якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» до позовної заяви про розірвання шлюбу додаються: оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Разом з позовною заявою позивач не додав оригінал свідоцтва про шлюб, а лише копію останнього.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Тому, суд вважає за необхідне витребувати у позивача оригінал свідоцтва про шлюб, відповідно до ч. 6ст.95 ЦПК України, оскільки для розгляду справи по суті та ухвалення рішення про розірвання шлюбу оригінал свідоцтва про шлюб є доказом, що підтверджує існування шлюбу на час розгляду справи в суді.

Також, суд роз`яснює, що у випадку відсутності оригіналу свідоцтва про одруження у позивача, він не позбавлений можливості звернутись до відповідного органу із заявою про отримання дублікату свідоцтва про одруження.

Крім того судом встановлено, що позивач звернувся до суду з позовною заявою з порушенням ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

За вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п п. 3 п. 1 ч. 2 ст.4ЗаконуУкраїни«Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 гривень.

Тобто для звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу позивачу необхідно було сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

На підтвердження сплати судового збору позивачу необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями19, 175,177,187,274 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Витребувати у ОСОБА_1 оригінал свідоцтва про шлюб від 07 травня 2021 року, серії НОМЕР_1 .

Витребуваний документ направити до Київського районного суду м. Харкова на адресу: 61168, м. Харків, вул. Валентинівська, буд.7Б , у строк 10 днів з моменту отримання копії вказаної ухвали.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 розірвання шлюбу залишити без руху надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Недоліки усунути шляхом сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі з наданням до позовної заяви підтверджуючого документу.

У разі неусунення недоліків позовної заяви у зазначений строк заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Т.В. Бобко