Номер провадження: 22-ц/813/3440/24
Головуючий у першій інстанції Калініченко Л.В.
Доповідач Погорєлова С. О.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

23.05.2024 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Одеського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: Погорєлової С.О.

суддів: Заїкіна А.П., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря: Зєйналової А.Ф.к.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 про відвід суддів Одеського апеляційного суду Погорєлової С.О., Заїкіна А.П., Таварткіладзе О.М. у справі за заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Міністерство соціальної політики України, Одеський комунальний навчальний заклад «Дитячий будинок «Перлинка» Одеської міської ради Одеської області про усиновлення, -

встановила:

У грудні 2019 року громадяни Республіки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 звернулися до суду першої інстанції із заявою про усиновлення.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебувають у зареєстрованому шлюбі, власних дітей не мають, проте завжди хотіли виховувати дітей і мати багатодітну родину. Багато часу розмірковували, щоб усиновити дітей з іншої держави, після чого дійшли спільного рішення та одержали згоду на усиновлення дітей з України.

Посилаючись на викладене, заявники просили оголосити їх усиновлювачами ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також внести відповідні зміни до актових записів про народження дітей.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 24 січня 2020 року заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усиновлення було задоволено.

Вказане судове рішення оскаржене у апеляційному порядку ОСОБА_1 , який не приймав участі у розгляді справи, однак вважає, що оскаржуваним рішення суду порушені його права.

23 травня 2024 року, у день судового засідання, від представника ОСОБА_1 надійшла заява про відвід суддів Одеського апеляційного суду Погорєлової С.О., Заїкіна А.П., мотивована тим, що вказані судді вже приймали участь у розгляді справи №521/19780/16-ц, та постановою Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року постанову Одеського апеляційного суду від 23 березня 2023 року в частині позову Органу опіки та піклування Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради до ОСОБА_8 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів було скасовано, рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 17 березня 2021 року в цій частині залишено в силі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Таким чином, підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що, з одного боку, дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого - є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними та допустимими доказами.

Частина 1 ст. 129 Конституції України встановлює, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Особа, яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду що, у свою чергу, призведе до порушення строків розгляду справи та порушення законних прав інших учасників судового процесу.

Відвід є завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді.

Колегія суддів зазначає, що подана представником ОСОБА_1 заява про відвід суддів Одеського апеляційного суду Погорєлової С.О., Заїкіна А.П. обґрунтована тим, що постанова Одеського апеляційного суду від 23 березня 2023 року у справі №521/19780/16-ц, ухвалена у складі суддів Князюка О.В., Погорєлової С.О., Заїкіна А.П., була в подальшому скасована постановою Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в частині позову Органу опіки та піклування Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради до ОСОБА_8 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Таким чином, доводи вказаної заяви свідчать виключно про незгоду представника ОСОБА_1 із процесуальними рішеннями суддів, постановленими у межах іншої цивільної справи №521/19780/16-ц, що не може бути підставою для відводу.

На підставі викладеного колегія суддів доходить до висновку, що зазначені представником ОСОБА_1 у заяві про відвід суддів Одеського апеляційного суду Погорєлової С.О., Заїкіна А.П. доводи щодо існування обставин, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості суддів, є необгрунтованими та такими, що не підтверджені жодним належним та допустимим доказом.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Пескадор Валеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (п. 40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

Європейським судом з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09 листопада 2006 року зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Згідно практики ЄСПЛ, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; неприпустимими є гіпотези про можливий розвиток подій (Bulut).

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Згідно ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Керуючись ст. ст. 36-40, 268 ЦПК України, колегія суддів, -, -

ухвалила:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про відвід суддів Одеського апеляційного суду Погорєлової С.О., Заїкіна А.П., Таварткіладзе О.М. у справі за заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Міністерство соціальної політики України, Одеський комунальний навчальний заклад «Дитячий будинок «Перлинка» Одеської міської ради Одеської області про усиновлення - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.О. Погорєлова

Судді А.П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе