Справа №751/6733/23
Провадження №2/751/165/24
УХВАЛА

28 березня 2024 р. місто Чернігів

Новозаводський районний суд м. Чернігова

суддяЛібстер А.С.
секретар судового засіданняКурган В. О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу№ 751/6733/23
за позовомОСОБА_1
доОСОБА_2
про поділ спільного майна подружжя
учасники справи та представники:
позивака, представник позивачане з`явились
відповідач, представник відповідача не з`явились

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, в якому, посилаючись на придбання майна у шлюбі за рахунок спільних коштів, просить визнати автомобіль марки TOYOTA AURIS, р/н НОМЕР_1 , 2012 року випуску, вартістю 293 426,45 грн., спільною сумісною власністю подружжя; припинити право власності ОСОБА_2 на автомобіль марки TOYOTA AURIS, р/н НОМЕР_1 , 2012 року; визнати за нею - ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки TOYOTA AURIS, р/н НОМЕР_1 , 2012 року; стягнути з неї - ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію за одну другу частку вартості автомобіля марки TOYOTA AURIS, р/н НОМЕР_1 , 2012 року в розмірі 146 713, 23 грн. та стягнути з відповідача сплачений нею судовий збір.

Позовна заява надійшла до суду 09.08.2023. Ухвалою головуючого судді від 18.08.2023, після отримання відомостей про зареєстроване місце проживання відповідача, позовна заява прийнята до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження, перше судове засідання призначене на 14.09.2023.

14.09.2023 судове засідання відкладене на 25.10.2023 за клопотанням представника відповідача у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 не отримав копії позовної заяви та доданих документів.

25.10.2023 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відкладення судового засідання через її хворобу. Суд клопотання позивачки задовольнив.

30.11.2023 проведене судове засідання за участі сторін та їх представників, судовий розгляд відкладений на 22.12.2023.

21.12.2023 ОСОБА_1 надіслала до суду заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з її перебуванням у службовому відрядженні.

22.01.2024 ОСОБА_1 надіслала до суду заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з хворобою дитини.

28.02.2024 ОСОБА_1 надіслала до суду заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з тим, що вона є військовослужбовцем та перебуває у службовому відрядженні.

27.03.2024 ОСОБА_1 надіслала до суду заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з її хворобою.

Таким чином, 22.12.2023, 23.01.2024, 29.02.2024, 28.03.2024 позивачка не з`явилась у судові засідання. Заявляючи про свою хворобу, службові відрядження та військову службу не надала жодного документу на підтвердження обставин, на які вона посилається як на підставу неявки до суду, у тому числі до матеріалів справи не долучений документ про проходження нею військової служби.

Сторона відповідача позов не визнала, надала письмову заяву про застосування строку позовної давності та незгоду з експертним висновком про грошову оцінку автомобіля. Запитавши у суду реквізити депозитного рахунку для внесення коштів у розмірі 1/2 частки вартості спірного автомобіля, ОСОБА_1 відомостей про перерахування коштів суду не надала. Під час судового засідання 30.11.2023 обговорювалось питання щодо можливого укладання мирової угоди та відкладено розгляд справи. За таких обставин неявка позивача до суду перешкоджає розгляду справи, оскільки унеможливлює встановлення обставин справи.

Представником відповідача адвокатом Полуніною К. А. 28.03.2024 подане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, враховуючи зловживання позивачем процесуальними правами та безпідставне затягування розгляду справи.

За вказаних фактичних обставин, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За сталою судовою практикою наведені норми процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Позивачка не з`явилася чотири поспіль рази у судове засідання для розгляду справи по суті, а її заяви про відкладення судового засідання не містять доказів поважності причин, з якими вона пов`язує неявку до суду.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Як зазначено у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 березня 2023 року у справі № № 755/21179/21 - у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин неявки є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Положення статті 223 ЦПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

У постановах Верховного Суду: від 11 січня 2023 року у справі № 500/3032/18 (провадження № 61-19742св21), від 12 січня 2023 року у справі № 205/3009/16 (провадження № 61-6033св22), від 14 лютого 2023 року у справі № 947/15909/21 (провадження № 61-10773св22) зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обізнаність позивача про дату, час та місце розгляду справи підтверджується її заявами про відкладення судового засідання. При цьому представник позивача адвокат Демчик Н. О. у зазначені дні, починаючи з 22.12.2023 у судові засідання також не з`являлась.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Керуючись ст.ст. 257 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А. С. Лібстер