Справа №443/1826/23
Провадження №2-п/443/3/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

28 березня 2024 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

19.03.2024 на адресу Жидачівського районного суду Львівської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі №443/1826/23 за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в якій просить поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення Жидачівського районного суду Львівської області від 15.11.2023 та звільнити від сплати судового збору.

Ухвалою 20.03.2024 судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінка Р.Г. відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без руху, з підстав несплати судового збору.

Станом на 28.03.2024 недоліки встановлені вищевказаною ухвалою не усунуті.

28.03.2024 від представника ОСОБА_1 адвоката Лешеги В.В. надійшла заява про відстрочення сплати судового збору, оскільки його рахунки заблоковані і окрім пенсії іншого доходу немає.

До заяви стороною заявника долучене актом обстеження побутових умов проживання від 25.03.2024, лист Національного банку України, листи з ВП №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, а також квитанції та виписки АТ КБ Приватбанк.

Дослідивши заяву та долучені до неї докази, приходжу до висновку, що така не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пунктом 2 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Зауважую, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Для відстрочення сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для відстрочення сплати судового збору.

Положеннями пункту 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Вважаю, що надані заявником акт обстеження побутових умов проживання від 25.03.2024. лист Національного банку України, листи з ВП №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, а також квитанції та виписки АТ КБ Приватбанк не є доказом на підтвердження скрутного майнового стану заявника.

Інших доказів на підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору заявником не надано, зокрема, матеріали справи не містять інформації про розмір річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік (довідки про доходи за 2023, з якої б вбачалось, що річний дохід перевищує 5 відсотків розміру) та інформації щодо відсутності у власності нерухомого майна.

Належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального становища до матеріалів справи не надано. Таким чином, наведені у заяві доводи не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

До аналогічних висновків прийшов Верховний Суд у постанові від 12.03.2024 в справі 757/38308/19-ц.

Норма, що передбачає повноваження суду відстрочити сплату судового збору не є імперативною, це є правом, а не обов`язком суду. Водночас, сплата судового збору є обов`язком позивача, а тому зловживання правом на звільнення від його сплати є неприпустимим.

З огляду на викладене, суддя вважає, що у задоволенні заяви ОСОБА_1 , про відстрочення від сплати судового збору, слід відмовити.

Відтак, заява про перегляд заочного рішення підлягає повторному залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ЦПК України.

Відповідно до ст. 285 ЦПК України: Заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів. Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає. До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, заява про перегляд заочного рішення подана з порушенням вимог ст. 285 ЦПК України, а саме:- заявником не сплачено судовий збір про перегляд заочного рішення.

Відповідно до п.4 ч.2ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Таким чином, відповідачу при зверненні до суду із заявою про перегляд заочного рішення необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК Львiв/Жидачівська тг /22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294; банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0013865; код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жидачівський районний суд Львівської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В зв`язку з вищевикладеним суд позбавлений можливості вирішити питання про прийняття справи до свого провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.175,177, 185 ЦПК України суд, -

постановив:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про відстрочення від сплати судового збору.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повторно залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://gd.lv.court.gov.ua/sud1307/.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Р.Г. Равлінко