Справа № 626/1853/24
Провадження № 2-о/626/217/2024
УХВАЛА

13 червня 2024 року

Красноградський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Рибальченко І.Г.

за участі секретаря Матюхової О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Красноград цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , із заінтересованими особами- ОСОБА_2 , Міністерством оборони України, про встановлення факту проживання однією сім`єю чолоіка та жінки без реєстрації шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

09.05.2024 адвокат Андрущенко Діана Сергіївна, що діє в інтересах заявниці ОСОБА_1 , звернулась до Красноградського районного суду Харківської області із заявою в якій просить: встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , без шлюбу з 01.12.2015 року по день смерті ОСОБА_3 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою отримання одноразової грошової допомоги та будь-яких інших грошових коштів, що виплачуються сім`ям загтблих військовослужбовців.

Ухвалою суду від 15.05.2024 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 13.06.2024 о 14.00 годині. Копію зазначеної ухвали направлено учасникам справи.

13.06.2024 від представника заінтересованої особи Міністерства оборони України до суду надійшли письмові пояснення зі змісту яких встановлено, що Міністерство оборони України не погоджується із заявленими вимогами з наступних підстав. Заявниця у своїй заяві вказує, що встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу необхідно їй для отримання одноразової грошової допомоги . Від встановлення факту визнання заявниці членом сім`ї померлого військовослужбовця залежить виникнення її права на отримання статусу члена сім`ї загиблого Захисника України , даний факт заперечується заінтересованою особою Міністерством оборони України. Таким чином, фактично виникає спір , зокрема з органом, який призначає та виплачує відповідну допомогу, який заперечує проти такого факту, що виключає можливість розгляду заяви в порядку окремого провадження.

З огляду на викладене, представник Міністерства оборони просить суд заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, залишити без розгляду та проводити розгляд за його відсутності.

В судовому засіданні представник заявниці адвокат Андрущенко Д.С. заперечувала проти залишення заяви без розгляду, посилаючись на ті обставини, що ОСОБА_1 за отриманням одноразової грошової допомоги не зверталася, що виключає наявність на час розгляду її заяви будь-якого спору. Заінтересована особа ОСОБА_2 при вирішенні клопотання представника Міністерства оборони України покладалася на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до положень статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним. Відповідно до пункту 5 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу. За частиною другою статті 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Частиною першою статті 316 ЦПК України визначено, що заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що існують два порядки встановлення фактів, що мають юридичне значення: позасудовий і судовий.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Водночас у частині шостій статті 294 ЦПК України визначено, що суд залишає заяву про встановлення факту без розгляду, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, і роз`яснює заінтересованими особами особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції цивільного суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Чинне законодавство не передбачає іншого судового порядку підтвердження факту, що має юридичне значення, окрім як розгляд справ про встановлення факту, що має юридичне значення, в порядку цивільного судочинства.

Отже, відповідно до статті 6 Конвенції судом, встановленим законом, який розглядає справи про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, є суд цивільної юрисдикції на підставі статті 19 ЦПК України та пункту 5 частини першої статті 315 ЦПК України.

Такий правовий висновок міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 січня 2024 року у справі № 560/17953/21 (провадження № 11-150апп23).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 січня 2024 року у справі № 523/14489/15-ц (провадження № 14-22цс20) зазначила, що вимога про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу може бути вирішена в порядку окремого судового непозовного цивільного судочинства, що передбачено розділом IV ЦПК України, у випадку, якщо між сторонами не існує спору. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду вважає, що висновки судів першої та апеляційної інстанцій про задоволення позовної вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу у справі позовного провадження про поділ майна подружжя є помилковими, у задоволенні позову в цій частині слід відмовити. Обґрунтування позиції суду щодо підтвердження чи спростування факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу у справах позовного провадження має бути наведено у мотивувальній частині рішення. У ній, зокрема, мають бути зазначені фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. В резолютивній частині рішення у справах позовного провадження суд має зробити висновок про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог. Вимоги про встановлення юридичного факту не є вимогами, які забезпечують ефективний захист прав у справах про поділ майна подружжя, а лише підставою для вирішення такої справи.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (ч. 4 ст. 315 ЦПК України).

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.03.2024 у справі № 201/10689/23 (провадження № 61-16879 св 23)).

Метою звернення заявника до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, як зазначає остання у своїй заяві, є необхідність отримання одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті) військовослужбовця.

В письмових поясненнях представник заінтересованої особи - Міністерства оборони України проти задоволення заяви заперечував.

У спірних правовідносинах саме Міністерство оборони України є спеціальним суб`єктом, який відповідно до вимог Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 975 від 25.12.2013 "Про затвердження Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві" зі змінами та доповненнями, уповноважений на призначення одноразової грошової допомоги, яку має на меті отримати заявниця у разі встановлення вказаного факту.

Таким чином, факт, про встановлення якого просить заявник, пов`язується із наступним вирішенням спору про право, а тому такий спір має вирішуватися в порядку позовного, а не окремого провадження з огляду на імперативну вказівку закону.

Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18.07.2022 у справі № 755/9100/18 (провадження № 61-17332св20), від 25.10.2022 у справі № 760/13773/20 (провадження № 61-797св22) та від 31.05.2023 у справі № 591/134/22 (провадження № 61-1663св23), від 7.02.2024 у справі № 383/821/22 (провадження № 61-5935св23).

Таким чином, під час розгляду справи у порядку окремого провадження судом з`ясовано наявність спору про право, що відповідно до ч. 6 ст. 235 ЦПК України є безумовною підставою для залишення заяви без розгляду.

Рішення суду про залишення заяви без розгляду не позбавляє ОСОБА_1 права, передбаченого ст. 3 ЦПК України, звертатися до суду за захистом своїх невизнаних чи оспорюваних прав в позовному провадженні з залученням до справи тих осіб, на права та обов`язки яких може вплинути вирішення спору.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 43, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 , із заінтересованими особами- ОСОБА_2 , Міністерством оборони України, про встановлення факту проживання однією сім`єю чолоіка та жінки без реєстрації шлюбу - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.Г. Рибальченко