Справа № 644/ 214 /24
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позовної заяви без руху

16 січня 2024 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Сітало А.К. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Охременко А.В. звернувся до суду з позовною заявою в інтересах позивача, в якій просить розірвати шлюб укладений між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 13.05.2022 року Новомосковським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 430.

Позовна заява подана та підписана через систему «Електронний суд»адвокатом Охременко А.В., як представником позивача Шаволіної Ю.В., який діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги.

Під час вирішення питання про відкриття провадження суддя з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України.

Суд, дослідивши позовну заяву, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду заяви оплачується судовий збір у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленому законом на 1 січня календарного року в якому відповідна заява подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за заяву у справах про розірвання шлюбу становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн., а коефіцієнт 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1211,20 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Сплата судового збору також відповідає пункту 1 частини другої статті 129 Основного Закону України, згідно з яким до основних засад (принципів) судочинства віднесено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Таким чином, судовий збір (Court fees) - це обов`язковий грошовий платіж на користь суду за розгляд справи в суді або за окремі процесуальні дії, вчинені судом. Метою запровадження судового збору є, зокрема, встановлення законодавчого обмежувального заходу для регулювання доступу до суду, а також захист суду від перенавантаження у зв`язку із поданням необґрунтованих або безпідставних позовів та апеляційних і касаційних скарг.

В позовній заяві адвокатом Охременко А.В. зазначено, що позивач звільнена від сплати судового збору, оскільки має статус учасника бойових дій, що підтверджується копією посвідчення серії НОМЕР_1 виданого 27.08.2020 року.

Разом з тим, п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказана позиція узгоджується з висновками викладеними у постанові від 12 грудня 2023 року по справі № 600/1927/23-а Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» передбачено, що позивач має пільги щодо сплати судового збору, лише у справах пов`язаних з порушення його прав, як учасника бойових дій.

Позов про розірвання шлюбу не пов`язаний з порушенням прав позивача, як учасника бойових дій, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що вказана в Законі пільга на даний позов не розповсюджується.

Інших обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору позивачем не зазначено.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вимоги ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ч. 4 ст. 177 ЦПК України не виконані.

На підставі викладеного, позивачу необхідно сплатити суму судового збору, яка відповідатиме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1211,20 грн., станом на час подання позовної заяви про розірвання шлюбу.

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частиною 6 ст. 95 ЦПК України передбачено, що якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу.

Враховуючи, що до позовної заяви, яка подана та підписана через систему «Електронний суд»адвокатом Охременко А.В. долучено копію свідоцтва про шлюб, суд вважає за необхідне звернути увагу на необхідність долучення до позовної заяви оригіналу свідоцтва про шлюб.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви та необхідності сплати судового збору за подання позовної заяви у розмірі, передбаченому ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який відповідатиме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1211,20 грн. - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше позовна заява бути вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А. К. Сітало