№ провадження 2-ві/208/8/24
УХВАЛА

Іменем України

13 грудня 2024 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого судді: Кузнєцової А.С.,

за участю секретаря судового засідання: Грищенко О.Л

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Похвалітого А.А.про відвід судді Гречаної Вікторії Григорівни у цивільній справі № 208/12616/24 (номер провадження 2/208/2125/24) за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди», -

В С Т А Н О В И Л А :

12 грудня 2024 року на розгляд Заводського районного суду м.Дніпродзержинська подано заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Похвалітого А.А.про відвід судді Гречаної Вікторії Григорівни у цивільній справі № 208/12616/24 (номер провадження 2/208/2125/24) за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди», на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Вимога про відвід судді обґрунтована висловленням сумніву в неупередженості та об`єктивності судді Гречаної В.Г. при розгляді справи з наступних причин. Представник відповідача адвокат Похвалітий А.А. зазначає, що в провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержииська перебуває цивільна справа №208/12616/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди.Ухвалою судді Заводського районного суду м. Дніпродзержииська Гречаної В.Г. від 06.12.2024 у справі №208/12616/24 відкрито провадження у даній справі, призначено судове засідання на 13.00 год. 13.01.2024, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В той же час, постановою судді Заводського районного суду м. Дніпродзержииська Гречаної В.Г від 12.09.2024 у справі про адміністративне правопорушення №208/7336/24 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованим мінімумів доходів громадян. В постанові судді Заводського районного суду м. Дніпродзержииська Гречаної В.Г. від 12.09.2024 у справі про адміністративне правопорушення №208/7336/24, зазначено наступне:

Пояснення водія ОСОБА_2 на місці зупинки і в судовому засіданні стабільні і послідовні, суд вважає правдивими, такими, що відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються даними схеми ДТП, яка судом визнана належним та допустимим доказом.

Пояснення водія ОСОБА_1 в частині, що він не бачив автомобіль потерпілого, та мав намір лише змінити полосу суд розцінює критично, як спосіб захисту, обраному ОСОБА_1 та його адвокатом з метою уникнення адміністративної відповідальності. Пояснення ОСОБА_1 спростовуються схемою ДТП та фототаблицею, а саме за вказаним ОСОБА_1 механізмом зіткнення, тобто перестроюванням з правої в ліву смугу автомобіль Мегсесіез мав би отримати пошкодження правого переднього крила.

Таким чином, в мотивувальній частині вказаної постанови по справі про адміністративні правопорушення №208/7336/24 суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержииська ОСОБА_3 вже чітко та неоднозначно висловила свою думку стосовно винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП та невинуватості іншого учасника ОСОБА_2 .

Адвокат зазначив, що суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Гречана В.Г. у вказаній справі про адміністративне правопорушення не прийняла до уваги, як неправдиві, та поставила під сумнів показання ОСОБА_1 , який у цивільній справі №208/12616/24 має процесуальний статус Відповідача, при цьому суддя в справі про адміністративне правопорушення вважала правдивими саме показання Корпана Івана цивільній справі №208/12616/24, що свідчить про існування вже заздалегідь сформованої позиції судді щодо обставин ДТП, а також ставлення судді до показань учасників ДТП, що викликає обґрунтований сумнів в неупередженості та об`єктивності судді під час розгляду цивільної справи, за участі цих же осіб

Згідно ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою судді Гречаної В.Г. від 12.12.2024 року заявлений представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Похвалітим А.А. відвід визнано необґрунтованим. Заяву передано до канцелярії суду для автоматизованого розподілу іншому судді.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу від 12.12.2024 року заява представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Похвалітого А.А. про відвід судді Гречаної В.Г. передана на розгляд судді Кузнєцовій А.С.

Розгляд заяви про відвід проведено з дотриманням ч. 7, ч. 8 ст. 40 ЦПК України (протягом двох робочих днів без повідомлення учасників справи).

Суд, розглянувши заяву, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які посилається заявник як на підставу вимог про відвід, - приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи № 208/12616/24 вбачається, що в провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержииська перебуває цивільна справа №208/12616/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди. Ухвалою судді Заводського районного суду м. Дніпродзержииська Гречаної В.Г. від 06.12.2024 у справі №208/12616/24 відкрито провадження у даній справі, призначено судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Також, на розгляді у судді Заводського районного суду м. Дніпродзержииська Гречаної В.Г. перебувала справа про адміністративне правопорушення №208/7336/24, в якій ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованим мінімумів доходів громадян.

11.12.2024 року представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Похвалітим А.А. заявлено відвід судді Гречаній В.Г. на підставі п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Заява про відвід повинна бути вмотивована, а відтак, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення судді від участі у судовому провадженні.

Відповідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Пункт 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» передбачає, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до приписів статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Нормою статті 48 зазначеного Закону передбачено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно вимог ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь - які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

В п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача ( об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Суд вважає, що наведені заявником в заяві про відвід обставини не можуть достовірно свідчити про упередженість судді Гречаної В.Г. при розгляді нею даної цивільної справи.

Разом з цим, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), Ван Левен (Van Leuven) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

У рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п. 97).

Тобто, якщо говорити у ракурсі безсторонності суду, то слід ураховувати те, що визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), Ван Левен (Van Leuven) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

При цьому, ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

З огляду на вищенаведені обставини справи, а саме у ракурсі сформованої недовіри представника відповідача до судді Гречаної В.Г., слід зазначити, що представник відповідача вважає, що суддя Гречана В.Г. не може вважатись об`єктивною і неупередженою при розгляді даної справи, хоча в дійсності, таких об`єктивних фактів встановлено не було, проте є дійсним та реальним факт такої недовіри головуючому судді, яка породжує у відповідача сумніви у її неупередженості.

Отже, сам факт недовіри представника відповідача до головуючого судді з посиланням на певні дії судді, може створити враження необ`єктивності та упередженості судді в розгляді даної справи, а відтак, в майбутньому, стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до рішення ЄСПЛ, правосуддя має не тільки здійснюватись, а також повинно демонструватися. Під сумнівом - довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві. Так, кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитися від розгляду справи (Micallef v. Malta (Мікалефф v. Мальти).

На необхідність заміни судді з метою усунення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості судді вказує і Верховний суд, зазначаючи, що це сприятиме зміцненню та підтримці довіри суспільства до судової влади, та це дасть змогу забезпечити усунення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості суддів. Ця думка враховується судом з огляду на норми Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з метою однакового застосування всіма судами загальної юрисдикції цивільного законодавства та уникнення його неоднозначного тлумачення.

Зважаючи на викладене, з метою усунення існуючих у представника відповідача та/або стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості судді Гречаної В.Г., а також для сприяння в підтримці до зростання довіри до об`єктивності суддів та судових органів, тобто в цілому до судової влади, суд вважає за необхідне, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, задовольнити заяву про відвід судді Гречаної В.Г. передати дану цивільну справу до канцелярії Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області для повторного автоматизованого розподілу для визначення іншого складу суду у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 33, 36, 40, 182, 260, 261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И Л А :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Похвалітого А.А.про відвід судді Гречаної Вікторії Григорівни у цивільній справі № 208/12616/24 (номер провадження 2/208/2125/24) з підстави, передбаченої п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України - задовольнити.

Відвести суддю Гречаної Вікторії Григорівни від розгляду цивільної справи № 208/12616/24 (номер провадження 2/208/2125/24).

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди» - передати до канцелярії Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області для повторного автоматизованого розподілу для визначення іншого складу суду у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Відповідно до статті 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.С. Кузнєцова