Справа №: 398/1774/24
провадження №: 2/398/1722/24
"18" червня 2024 р. м.Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Голосеніної Т.В.,
за участю секретаря Шаповал І.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрія в порядку спрощеного позовного провадження цивільну за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що з 22.07.2022 року перебуває у шлюбі з відповідачем. Від спільного проживання народилася дитина син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною розірвання шлюбу є відсутність взаєморозуміння, поваги один до одного, втрати почуття любові та поваги. Позивач проживає разом з дитиною окремо від відповідача, відповідач, у свою чергу, участь у вихованні та матеріальному забезпеченню дитини не бере. Позивач примирення не бажає, вважає, що сім`я розпалася остаточно та її відновлення не можливо.
Просить розірвати шлюб, який укладено 22.07.2022 року зі ОСОБА_2 , стягнути з відповідача понесений судовий збір.
Позивач у судове засідання не з`явилася, відповідно до поданої заява просить суд розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Згідно ч. 1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не надав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов до наступного висновку.
Відповідно до свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 , виданого 24.10.2023 року ОСОБА_2 уклав шлюб з ОСОБА_4 , який зареєстровано Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис №200.
Від спільного проживання сторони мають дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Частинами 3, 4 ст.56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно зі ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини сторонами не підтримуються, не ведуть спільне господарство, шлюб між сторонами фактично розпався, а сім`я носить формальний характер. Неповнолітня дитини син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з позивачем.
Враховуючи зазначені норми права та встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про те, що збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача. Тому позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Враховуючи положення ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір, який сплачено позивачем при звернені до суду в розмірі 1211,20 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки.
Керуючись ст. ст. 141, 263-265, 280-282, 289 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстровано 22.07.2022 року Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис №200.
Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП невідомий, на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 судові витрати у виді сплаченого судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ;
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Суддя Т.В.Голосеніна