04.06.2024 Єдиний унікальний номер 205/778/24
Провадження номер 2/205/1694/24
04 червня 2024 рік м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Бізяєвої Н.О.
за участю секретаря судового засідання Бородавки А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Дніпро, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Довгопола Олена Олексіївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
У січні 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Довгопола О.О., звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить: розірвати шлюб між позивачем та відповідачем зареєстрований Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 256
В обґрунтування вимог позову, сторона позивача зазначає, що між позивачем та відповідачем 20 липня 2018 року був зареєстрований шлюб Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 256. Від шлюбу спільних дітей не мають. Після реєстрації шлюбу з відповідачем, між ними стали виникати суперечки щодо її п`яти неповнолітніх дітей від іншого шлюбу, виявилось, що відповідач не готовий взяти відповідальність за велику родину та не спромігся налагодити контакт з її дітьми. Через півроку кохання між ними втрачено, шлюбні відносини були припинені, кожен почав жити своїм життям без наміру відновлювати сімейні стосунки. Зауважуючи на те, що відновлення відносин між ним не можливе, враховуючи, що вона поновила відносини з батьком її дітей, звернулась до суду з даним позовом про розірвання шлюбу.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 18 березня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та представник позивача адвокат Довгопола О.О., не з`явилися, матеріали справи містять заяву позивача, в якій просить розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримала, також представник позивача подала до суду, зареєстровану в канцелярії заяву, в якій просить розгляд справи проводити без її участі сторони позивача, просить ухвалити рішення про розірвання шлюбу.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи у спрощеному провадженні у тому числі шляхом розміщення оголошення про його виклик на офіційному сайті судової влади України в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України, а також про необхідність у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують її відзив. Проте, будь-яких заяв чи клопотань, відозву на позову відповідачем до суду не подано.
Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик на офіційному сайті судової влади України, відповідач вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, уразі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). На підставі, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин та не подав відзив, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Враховуючи зазначене вище, суд вважає можливим провести розгляд даної справи у відсутності учасників справи, ухваливши по справі заочне рішення.
У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
Встановлено, що між ОСОБА_2 (відповідач) та ОСОБА_1 (позивач) 20 липня 2018 року був зареєстрований шлюб Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено відповідний актовий запис № 256 та видано свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 . Як зазначає позивач, спільних дітей з відповідачем вона не має. Сторона позивача зазначаючи на те, що з відповідачем фактично припинені сімейні стосунки, проживають окремо та позивач не має наміру поновляти відносини з відповідачем, наполягає на розірванні шлюбу. Спору прог поділ майна не заявлено.
Положеннями ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно положень ст. 51 Конституції України, ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи, що встановленими у справі обставинами підтверджується не можливість збереження шлюбу між позивачем та відповідачем, на розірвання якого наполягає сторона позивача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про розірвання шлюбу обґрунтовані, у зв`язку з чим підлягають задоволенню.
Також, згідно ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.
Під час державної реєстрації шлюбу з відповідачем, позивач змінила своє дошлюбне прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».
Оскільки питання про зміну позивачці прізвища з набутого « ОСОБА_5 » на дошлюбне « ОСОБА_4 » суду не заявляється, суд, враховуючи положення ч. 1 ст. 113 СК України, вважає можливим після розірвання шлюбу між сторонами, залишити позивачці прізвище набуте під час державної реєстрації шлюбу з відповідачем «Поливана».
Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 10, 13, 76-83, 89, 96, 141, 223, 247, 279, 280-284, 289, 352, 354, 355 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд
Вимоги позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Довгопола Олена Олексіївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 20 липня 2018 року Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 256.
Після розірвання шлюбу, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Н.О. Бізяєва