Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3829/23
Провадження № 2/376/237/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2024 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.

за участю секретаря Борисевич Д.Л.

розглянувши в місті Сквирі Київської області у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сквирської міської ради, треті особи приватний нотаріус Корнійчук Антоніна Валеріївна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , який на момент смерті був зареєстрований та проживав в м.Сквира Білоцерківського району Київської області. На момент смерті позивач проживав в Республіці Польщі, у зв`язку з запровадженням карантинних обмежень, звернувся до консульського відділу Посольства України в Республіці Польща з заявою про прийняття спадщини 09 серпня 2023 року, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку звернення та не здійсненням дій, які б свідчили про прийняття спадщини. Вважає, що ним пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки пов`язано з об`єктивними труднощами. Просив визначити йому додатковий строк у два місяці для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судове засідання по справі позивач не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує і просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає і не заперечує проти їх задоволення.

Треті особи в судове засідання не з`явились, також надали суду заяви з проханням проводити судовий розгляд без їх участі, не заперечують проти задоволення позовних вимог.

Суд, розглянувши заяви учасників справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення у разі визнання позову відповідачем.

Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Судом встановлені наступні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 28.04.2021 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками вказано: ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .(а.с.13)

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.(а.с.17)

З спадкової справи №04/2023, розпочатої 12.01.2023 щодо майна померлого ОСОБА_3 , вбачається, що останній був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . З заявою про прийняття спадщини своєчасно звернувся ОСОБА_2 ( син спадкодавця) та отримав свідоцтво про право на спадщину за законом, а саме на корпоративні права Приватного підприємства Приватної науково-виробничої фірми «Юніс». ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини звернувся через віцеконсула Генерального консульства України в Кракові 09.08.2023.

Як вбачається з відміток в закордонному паспорті ОСОБА_1 , останній виїхав з України в 2019 році до Республіки Польща (а.с. 22-27).

Відповідно до карти побиту, вданої строком до 13.02.2026, ОСОБА_1 має право тимчасового проживання на території Польщі.(а.с.15)

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зважаючи на наведене, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК Україниу разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина другастатті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Аналіз положень частини третьоїстатті 1272 ЦК України свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК Україниможуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця об`єктивних перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З матеріалів справи вбачається, що позивач у період з 2019року перебуває за межами України, державний кордон з Україною не перетинав, що підтверджується копією паспорта громадянина України для виїзду за кордон.

Таким чином, шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька позивач пропустив з поважних об`єктивних причин, пов`язаних з перебуванням поза межами території України.

Також судом враховано, що постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»(з подальшими змінами) з 12 березня 2020 року в Україні запроваджено карантин. Внаслідок карантинних обмежень обмежувалося пересування громадян та вводилися певні обмеження для осіб.

Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

Також з 12 березня 2020 року у зв`язку із запровадженням карантину, діяли обмеження, внаслідок чого було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами та приватними нотаріусами, що вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі.

Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у тому числі створили позивачу перешкоди для своєчасного подання нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

Подібних висновків щодо впливу карантинних обмежень на своєчасне прийняття спадкоємцем спадщини дійшов Верховний Суд у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 206/3473/20 та у постанові від 08 грудня 2021 року у справі № 205/3310/20.

Суд враховує, що запроваджені в Україні та у Республіці Польщі карантинні обмеження, які підлягають врахуванню разом з проживанням позивача на території іншої держави, свідчать про наявність об`єктивних істотних труднощів у позивача для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька.

Суд вважає, що строк звернення до нотаріальної контори позивачем пропущений з поважних причин, оскільки останній на день смерті батька проживав в іншій державі, де як і в Україні діяли карантинні обмеження, що вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті його батька.

За таких обставин, суд вважає за можливе задовольнити позовну заяву та надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 264, 265, 273 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Сквирської міської ради, треті особи приватний нотаріус Корнійчук Антоніна Валеріївна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 додатковий строк, а саме три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання до відповідної нотаріальної контори (нотаріуса) заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І.Г.Батовріна