Справа № 675/1680/24
Провадження № 2/675/706/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" грудня 2024 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого судді Пашкевича Р. В.,

за участі: секретаря судового засідання - Гедзенюк В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Ізяслав цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 ,яка за життя склала заповіт на ім`я позивача. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне їй майно. Однак реалізувати своє право на спадщину не може у зв`язку з тим, що своєчасно протягом шести місяців після смерті спадкодавця не подала заяви нотаріусу про прийняття спадщини.

У встановлений законодавством шестимісячний строк позивач не звернулася із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона не знала про наявність заповіту ОСОБА_3 і довідалася про нього після спливу встановленого законом строку. В зв`язку із чим просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою судді від 31.10.2024 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження.

В подальшому, після надання можливості сторонам по справі надати суду заяв по суті справи, ухвалою суду від 05.12.2024 року закрито підготовче провадження по справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просить задовольнити їх.

Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає повністю.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Суд, з`ясувавши позицію сторін, перевіривши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 23, виданого 25.12.1969 року, її батьками зазначено ОСОБА_5 та ОСОБА_3 .

Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 16.07.1989 року, ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».

Отже, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 08.09.2021 року Ізяславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Михнів Шепетівського району Хмельницької області.

Із довідки №237 від 23.10.2024 року, виданої Михнівським старостинським округом Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області, вбачається, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , була зареєстрована в АДРЕСА_1 . На день смерті ОСОБА_3 за даною адресою зареєстрована внучка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За життя, 23.10.2020 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем Михнівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області Франковою З. М., зареєстрований за № 15, за яким заповіла: земельну ділянку площею 1,4000 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Михнівської сільської ради і належить їй на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку Серія ЯЗ №085377 виданого 14.05.2009 рок синові ОСОБА_10 , а все інше належне їй майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось своїй дочці ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту, наявною в матеріалах справи.

Згідно повідомлення Ізяславської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вих. № 1468/01-16 від 06.11.2024 року та інформаційних довідок зі Спадкового реєстру №№ 79033272, 79033296 від 06.11.2024 року, вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , не заводилась.

Відповідно до повідомлення Ізяславської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вих. № 1425/02-14 від 30.10.2024, державним нотаріусом було відмовлено у прийнятті поданих ОСОБА_1 документів для заведення спадкової справи, так як строк для прийняття спадщини пропущений і можливості завести спадкову справу без продовження строку неможливо.

Таким чином, ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , але у встановлений законом строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними.

Предметом спору є встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачеві, оскільки остання після смерті ОСОБА_3 , будучи її спадкоємцем за заповітом, пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, ОСОБА_1 вказує, що не знала про існування вищевказаного заповіту, тому не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою протягом визначеного законом строку.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що спадщина після смерті ОСОБА_3 ніким із спадкоємців не прийнята, спадкова справа не заведена, позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці після вступу рішення суду в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_4 ;

Відповідач 2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_5 .

Повний текст рішення складено 13 грудня 2024 року.

Суддя: Р. В. Пашкевич