Ухвала

7 травня 2024 року

м. Київ

справа № 335/11288/15-ц

провадження № 61-3310ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Карпенко В`ячеслав Юрійович, на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 2 серпня 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 7 лютого 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

6 березня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Карпенко В. Ю., подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 2 серпня 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 7 лютого 2024 року, повний текст якої складено 14 лютого 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 19 березня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Заявникунеобхідно було подати до Верховного Суду виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи та докази сплати судового збору у розмірі 37 986,38 грн.

Заявнику роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

17 квітня 2024 року до касаційного суду від ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Карпенко В. Ю., на виконання вимог ухвали суду від 19 березня 2024 року надійшла заява про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додано виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України.

Також заявником додано клопотання про зменшення розміру судового збору, обґрунтоване відсутністю у нього доходу за попередній календарний рік.

На підтвердження зазначеного заявник надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору, з яких встановлено, що за період з 1 кварталу 2023 року до 4 кварталу 2023 року інформація щодо джерел/сум нарахованого (виплаченого) доходу, нарахованих (перерахованих) податку та військового збору ОСОБА_1 відсутня.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

При вирішенні питання про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63 - 64).

Доводи ОСОБА_1 не можуть слугувати підставою для зменшення розміру судового збору, оскільки ним не надано доказів на підтвердження реального майнового стану, зокрема, відомостей про відсутність нерухомого та рухомого майна, коштів на рахунках тощо, які свідчили б про те, що за своїм майновим станом він не спроможний сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

При цьому, враховуючи обставини, викладені у клопотанні про зменшення розміру судового збору, суд вважає за можливе відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання касаційної скарги на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 2 серпня 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 7 лютого 2024 року до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 2 серпня 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 7 лютого 2024 року заявник вказує неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду України від 11 вересня 2013 року у справі № 6-52цс13, постановах Верховного Суду від 15 березня 2018 року у справі № 212/1106/16-ц та від 28 лютого 2018 року у справі № 725/6810/14-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник також вказує порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, зазначаючи, що суд не дослідив зібрані у справі докази та необґрунтовано відхилив клопотання про призначення експертизи (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у визначений законодавством строк та оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Карпенко В`ячеслав Юрійович, про зменшення розміру судового збору задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання касаційної скарги на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 2 серпня 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 7 лютого 2024 року до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Карпенко В`ячеслав Юрійович, на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 2 серпня 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 7 лютого 2024 року.

Витребувати з Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя матеріали цивільної справи № 335/11288/15-ц за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська