СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4978/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року суддя Святошинського районного суду м. Києва П`ятничук І.В., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Антонов», третя особа: ОСОБА_2 про визнання звільнення незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 26.07.2024 року звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Акціонерного товариства «Антонов», третя особа: ОСОБА_2 про визнання звільнення незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди.

Перевіривши зазначену позовну заяву й додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України не сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року у справі №6-1121цс16 зроблено висновок, що починаючи з 01 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях. Указаний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16.

Разом з тим, позивачем при пред`явлені зазначеного позову, заявлено вимогу майнового характеру - стягнення моральної шкоди в розмірі 100000,00 грн., та дві вимоги немайнового характеру - скасування наказу від 08.07.2024 року № 4269ку та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, за пред`явлення яких необхідно сплатити судовий збір, у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Відшкодування моральної шкоди є вимогою майнового характеру, оскільки відшкодування моральної шкоди визначено сумою грошових коштів, тому заявлена позивачем вимога є майновою.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2024 року складає 3 028 грн.

Таким чином, позивачу необхідно: сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 1211 грн. 20 коп. та сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру в розмірі по 1211 грн. 20 коп.

За приписами п. 2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, крім іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та інших учасників справи, РНОКПП позивача.

Однак, у позовній заяві не зазначено про наявність або відсутність зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, відносно визначених учасників справи та РНОКПП позивача.

За наслідком чого позивачеві необхідно вказати у позові чи окремому документі про наявність або відсутність зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку відносно учасників справи та РНОКПП позивача.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Антонов», третя особа: ОСОБА_2 про визнання звільнення незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення вказаних недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. П`ятничук