Справа № 522/3135/24
Провадження № 2/522/3664/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2024 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Купцова С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

29 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, Позивач просив визначити додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу набрання рішення суду законної сили.

В обґрунтування зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка є дружиною Позивача. 07 лютого 2024 року Позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на все майно, після смерті ОСОБА_2 з підстав пропуску строку на прийняття відповідної спадщини.

Як зазначає Позивач, після смерті дружини, він сильно захворів та був вимушений поїхати за межі міста Одеси до родичів на лікування. Тобто строк у шість місяців для прийняття спадщини було пропущено з поважних причин. Також зазначено, що з 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією рф проти України було введено воєнний стан, що є об`єктивною причиною пропуску процесуальних строків.

Ухвалою суду від 01 березня 2024 року відкрито провадження по справі, встановлено спрощений порядок розгляду справи.

Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено. Витребувано з Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі належним чином засвідчені копії спадкової справи № 98/2024 до майна ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

05 квітня 2024 року з Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі до суду надійшли належним чином засвідчені копії спадкової справи № 98/2024 до майна ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

07 червня 2024 року від представника Позивача до суду надійшла додаткові пояснення. Також зазначили про розгляд справи за відсутності.

В судове засідання 11 червня 2024 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином.

Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовні вимоги слід залишити без задоволення з наступних підстав.

06 вересня 2005 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб, що підтверджується копією Свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 . ОСОБА_3 після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_4 ».

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_2 .

28 червня 2023 року було поховано ОСОБА_2 , що підтверджується копією Свідоцтва про поховання № НОМЕР_3 від 28 червня 2023 року, Договору замовлення від 27 червня 2023 року та від 28 червня 2023 року, де замовником є ОСОБА_1 .

Як вбачається з Виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 1569, виданої Медичним центром ТОВ «Кардіка Асістанс», ОСОБА_1 22 вересня 2023 року був госпіталізований з діагнозом Гіпертонічна хвороба ІІ ст., 2ст., ризик високий, Гіпертонічний криз (22.12.2022 року), неускладнений. 25 вересня 2023 року ОСОБА_1 був виписаний з Медичного центру ТОВ «Кардіка Асістанс».

07 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

07 лютого 2024 року Київською державною нотаріальною конторою у місті Одеса заведена спадкова справа № 98/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

13 лютого 2024 року державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку, встановленого статтею 1270 ЦК України.

Вирішуючи спір, суд виходив з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Статтею 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.

За приписами ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 07 лютого 2024 року у справі № 474/454/18, провадження № 61-14756св23.

В постанові Верховного суду від 28 жовтня 2019 року по справі № 761/42165/17-ц визначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Так, звертаючись до суду з відповідним позовом, Позивач зазначив, що пропустив строк на прийняття спадщини з підстав того, що він сильно захворів та був вимушений поїхати за межі міста Одеси до родичів на лікування.

Слід зазначити, що суд не визнає зазначені обставини поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки як вбачається з матеріалів справи, Позивач перебував на лікуванні з 22 вересня 2023 року по 25 вересня 2023 року, тобто чотири дні. Інших доказів хвороби та неможливості звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини Позивачем не надано.

Медичні документи та інші матеріали, додані до позовної заяви в якості доказів наявності підстав для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, не спростовують можливості своєчасно звернутися із відповідною заявою.

Доказів, які б свідчили про наявність перешкод для подання такої заяви, обставин, що створювали об`єктивні та непереборні труднощі для позивача щодо подання такої заяви матеріали справи не містять.

Отже, позивачем не доведено, що пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини відбувся з поважних причин, а саме хвороби.

Також, Позивач зазначив, що з 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією рф проти України було введено воєнний стан, що є об`єктивною причиною пропуску процесуальних строків, що дає підстави суд визнати неповажними причини пропуску строку на прийняття спадщини.

Слід зазначити, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для визнання неповажними причини пропуску строку на прийняття спадщини.

Позивачем не зазначено підстав що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили звернутись з заявою про прийняття спадщини.

Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Позивач не надав суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, не довів наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню цієї заяви у встановлений законом строк , тому у задоволені позову необхідно відмовити.

Керуючись ст. 12, 13, 76-82, 89, 141, 263-265, 353, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволені позову ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Апеляційна скарга подається до Одеського апеляційного суду.

Повний текст рішення суду складено 18 червня 2024 року.

Суддя Чернявська Л.М.