Справа № 524/9403/23
Провадження № 2/524/834/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2024 року Автозаводський районний суд м. Кременчука

в складі: головуючого - судді Предоляк О.С.,

при секретарі судового засідання - Лапік К.В.,

за участю представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кременчуці клопотання представника відповідача про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та її об`єднання в одне провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Автозаводського районного суду м. Кременчука перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 06.12.2023 року прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі.Цією ж ухвалою сторонам роз`яснено їх процесуальні права та обов`язки, зокрема, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що за приписами ч. 1ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

08.01.2024 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Литвиненко А.І. просить прийняти зустрічний позов та об`єднати його в одне провадження з первісним позовом, обґрунтовуючи доцільністю спільного розгляду.

Позивач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився.

Вислухавши наведені представником відповідача підстави для прийняття зустрічного позову, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.49 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно ч. 1-3 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Порядок прийняття зустрічного позову визначений ст. 193 ЦПК України, яким визначено, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, предметом первісного позову є припинення спільного проживання.

Зустрічними позовними вимогами ОСОБА_2 є припинення права власності ОСОБА_3 на легковий автомобіль марки Mercedes-Benz EQC 400, 202 року випуску; визнання права власності за ОСОБА_2 на вказаний автомобіль та стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 2 634 061,57 грн. в рахунок компенсації за належну їй 1/2 частку транспортних засобів.

Як убачається в зустрічній позовній заяві не зазначено обґрунтування для об`єднання та взаємопов`язаність вимог по первісному та зустрічному позову. Заявлені вимоги в зустрічному позові про поділ майна подружжя відносяться до правовідносин, які не мають спільного предмету з первісним позовом про розірвання шлюбу, що істотно розширює предмет доказування.

З урахуванням викладеного, вимоги за первісним позовом та зустрічним мають різні предмети доказування, тому їх сумісний розгляд є недоцільним та може призвести до невиправданого затягування та ускладнення розгляду справи.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову та його об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 188, 193, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_2 у прийнятті зустрічної позовної заяви до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя (справа № 524/155/24, провадження № 2/524/995/24) - передати до канцелярії суду для визначення складу суду в порядку ст.33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.С. Предоляк