Номер провадження: 22-ц/813/5728/24
Справа № 523/7129/23
Головуючий у першій інстанції Кисельов В.К.
Доповідач Сєвєрова Є. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

17.06.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді Сєвєрової Є.С., перевіривши в порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 18 квітня 2024 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,

встановив:

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 18 квітня 2024 року позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено.

Встановлено порядок виконання рішення, відповідно до якого з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором у розмірі 63795,10 грн. підлягає стягненню щомісячно сума у розмірі 5316,26 грн. упродовж дванадцяти місяців з дати набрання рішенням законної сили.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, 15.05.2024 через засоби поштового зв`язку, ОСОБА_1 подав документ під назвою «Апеляційна скарга» в прохальній частині якої просить змінити порядок виконання рішення, разом із заявою про звільнення від сплати судового збору за апеляційне оскарження.

Скаржник просить розстрочити виконання судового рішення на 36 місяців, тобто, сплачувати щомісячного борг на рахунок стягувача рівними частками в сумі 1772,08 грн.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 не може бути прийнята до розгляду в апеляційній інстанції, оскільки не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Так, статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Зокрема п. 5, 6 ч. 2 ст. 356 ЦПК встановлено, що в апеляційній скарзі має бути зазначено: в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Як видно зі змісту документу поданого ОСОБА_1 , вона не відповідає указаним вимогам, оскільки в такій не зазначено в чому полягає незаконність оскаржуваного рішення суду, нові обставини, що підлягають встановленню та докази, що підлягають оцінці, немає жодних посилань на норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України, передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Апеляційний суд звертає увагу, що для перегляду судового рішення в апеляційному порядку важливе значення мають форма і зміст апеляційної скарги. Від того, які доводи і мотиви викладені в апеляційній скарзі та які вимоги висуваються скаржником, залежать наслідки апеляційного провадження.

Отже, апеляційна скарга в редакції від 15.05.2024 не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України щодо її форми та змісту, відтак належить запропонувати ОСОБА_1 подати нову редакцію апеляційної скарги для суду та учасників справи, яка буде відповідати вимогам процесуального закону.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Щодо заяви про звільнення від сплати судового збору, воно обґрунтоване тим, що заробітна плата скаржника не дозволяє сплатити повністю (навіть частково) судовий збір, на підтвердження свого скрутного матеріального становища ОСОБА_1 додає до заяви довідку про доходи №223, видану НУ «Одеська політехніка».

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати якщо, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі

№ 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі

№ 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Отже, із системного аналізу ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Апеляційний суд зауважує, що заява не містить будь-яких інших доказів, які підтверджують що майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, та/або відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми/джерела виплачених доходів та утриманих податків, що видається органами Державної податкової служби України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, перевіривши наведені у заяві доводи про звільнення від сплати судового збору, відсутні підстави для її задоволення, оскільки надані ОСОБА_1 докази на підтвердження того, що майновий стан скаржника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законом розмірі, оскільки не відображають у повній мірі майновий стан особи.

Враховуючи викладене, зазначені обставини є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржникові строку для надання відповідних доказів щодо майнового стану, а у разі відсутності таких - для сплати судового збору у розмірі 4026,00 грн.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями.

Позовну заяву подано до суду 24.04.2023 року, та з врахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, заявлено вимогу майнового характеру із ціною позову 63795,10 грн.

Відповідно до пп. 1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (на день подання позову), за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору дорівнює 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684,00 грн.) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (939400,00 грн.). (63795,10 х 1,5% = 956,92 грн.; отже слід застосувати мінімальну ставку судового збору у розмірі 2684,00 грн.)

Як передбачено пп.6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI (зі змінами та доповненнями), за подачу апеляційної скарги на рішення суду ставкою судового збору є 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, апелянту слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 4026,00 грн. (2684,00 грн. х 150% =4026,00 грн.) на наступний рахунок:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Малиновськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015757

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідні документи, які підтверджують сплату вказаних коштів, мають бути надані в оригіналі до Одеського апеляційного суду.

Також, враховуючи те, що кінцевою метою подання апеляційної скарги є зміна порядку виконання рішення, судом роз`яснюється, що відповідно до ч.1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Отже, ОСОБА_1 може подати до Суворовського районного суду м. Одеси відповідну заяву про зміну порядку виконання судового рішення.

Згідно зі ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, суддя, встановивши, що апеляційна скарга не відповідає вимогам Закону, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє скаржника та надає йому строк, у відповідності до ч.2 ст.185 ЦПК України для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виправивши зазначені недоліки, скаржнику необхідно надати апеляційному суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору та апеляційну скаргу в новій редакції, яка буде відповідати вимогам п.п. 5, 6 ч. 2 та п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

У разі невиконання даної ухвали, апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 18 квітня 2024 у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 у відповідності до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги з дня отримання ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання даної ухвали апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.С. Сєвєрова