Провадження №2/523/189/24

УХВАЛА

28.05.2024 року м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси

у складі головуючої судді Кремер І.О.,

з участю секретаря судових засідань Орлова В.Я.,

з участю позивача ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 24 у м. Одеса цивільну справу № 521/17539/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , за участю третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Колмакової Нонни Вікторівни, ОСОБА_5 про визнання правочинів частково недійсними та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа № 521/17539/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , за участю третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Колмакової Н.В., ОСОБА_5 про визнання правочинів частково недійсними та визнання права власності.

Суд констатує, що у підготовчому судовому засіданні представником позивача ОСОБА_2 було заявлено клопотання про прийняття судом уточненої позовної заяви, в якій позивач ОСОБА_1 змінив предмет позову.

Позивач ОСОБА_1 у підготовчому судовому засіданні клопотання свого представника підтримав та просив суд прийняти уточнену позову заяву.

Представник відповідача ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні проти задоволення клопотання представника позивача заперечив та пояснив, що подана уточнена позовна заява є не просто заявою про збільшення позовних вимог, а є фактично новою позовною заявою, у якій позивач змінив не тільки предмет позову, а й підстави позову. Окрім того, у новій позовній заяві позивач ОСОБА_1 заявляє позовні вимоги з приводу об`єктів нерухомого майна, які згідно правил виключної підсудності не належать розгляду Суворовському районному суду м. Одеси, а територіально розташовані у різних районах м. Одеси, а саме на території «Аркадії» у Приморському районі та у Малиновському районі міста Одеси.

Заслухавши пояснення представника позивача, позивача, представника відповідача, суд доходить наступного висновку.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 , за участю третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Колмакової Н.В., ОСОБА_5 про визнання правочинів частково недійсними та визнання права власності.

У вказаному позові ОСОБА_1 просить суд ухвалити рішення, яким:

?Визнати частково недійсним Договір купівлі продажу від 08.08.2019 року, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Колмаковою Н.В. в частині зазначення власника ОСОБА_4 ;

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 33,3 кв.м. та житловою площею 15,6 кв.м.;

?Визнати частково недійсною та скасувати реєстрацію права власності на автомобіль марки «Mazda 3» чорного кольору, 2018 року випуску, кузов № НОМЕР_1 в частині зазначення власника ОСОБА_4 ;

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки «Mazda 3» чорного кольору, 2018 року випуску, кузов № НОМЕР_1 ;

?Визнати частково недійсною та скасувати реєстрацію права власності на автомобіль марки «Mitsubishi Cancer» чорного кольору, 1994 року випуску, кузов № НОМЕР_2 в частині зазначення власника ОСОБА_4 ;

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки «Mitsubishi Cancer» чорного кольору, 1994 року випуску, кузов № НОМЕР_2 .

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає в позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У статті 49 ЦПК України унормовані процесуальні права та обов`язки сторін.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зі змісту норми вказаної статті, вбачається, що змінити підставу або предмет позову позивач може тільки до початку розгляду справи по суті.

Станом на 28.05.2024 року перехід до судового розгляду даної справи по суті не здійснювався, наразі справа знаходиться на стадії підготовчого провадження.

Виходячи з загальних положень ЦПК України підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Під підставами позову, які згідно із ст. 49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи.

Згідно вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд констатує, що представником позивача ОСОБА_2 було заявлено клопотання про прийняття судом уточненої позовної заяви.

Судом було досліджено уточнену позовну заяву, та встановлено, що у новій редакції позовної заяви ОСОБА_1 просить суд ухвалити рішення, яким:

?Визнати удаваним Договір купівлі продажу, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Колмаковою Н.В. 08.08.2019 року, зареєстрований в реєстрі за № 364, в частині зазначення власника ОСОБА_4 ;

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 33,3 кв.м. та житловою площею 15,6 кв.м.;

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на житлову квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 54,8 кв.м., житлова площа 30,3 кв.м. (прим. суду Хаджибейський район м. Одеса);

?Визнати частково недійсною та скасувати реєстрацію права власності на автомобіль марки «Mazda 3» чорного кольору, 2018 року випуску, кузов № НОМЕР_1 в частині зазначення власника ОСОБА_4 ;

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки «Mazda 3» чорного кольору, 2018 року випуску, кузов № НОМЕР_1 ;

?Зобов`язати ОСОБА_4 передати ОСОБА_1 належні їй майнова права на 50% статутного фонду ТОВ «Обробник К»;

?Визнати за ОСОБА_1 право власності на кафе бар «Лагуна», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 );

?Зобов`язати ОСОБА_4 повернути ОСОБА_1 належне йому майно згідно переліку.

Суд зазначає, що в разі надходження до суду заяви в порядку ст. 49 ЦПК України про зміну предмета або підстав позову, суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Водночас як збільшення або зменшення розміру позовних вимог треба розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені в тексті позовної заяви.

Заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Вказаний висновок сформовано у постанова Великої Палати ВС від 24.04.2024 року в рамках розгляду справи № 657/1024/16-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи.

Окрім того, суд звертає увагу, що стаття 188 ЦПК України містить правила об`єднання і роз`єднання позовів.

Згідно із частиною першою статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Однак таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Згідно вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами п. 4 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Дослідивши подану стороною позивачу уточнену позовну заяву, суд констатує, що стороною позивача фактично у такій заяві одночасно змінено предмет і підстави позову, що по своїй суті можна вважати саме новим позовом та висунуто ряд нових вимог, які не були зазначені в тексті позовної заяви.

Окрім того, в уточненій позовній заяві стороною позивача фактично необґрунтовано об`єднано позовні вимоги з приводу об`єктів нерухомого майна, які згідно правил виключної підсудності не належать розгляду Суворовському районному суду м. Одеси, а територіально розташовані у різних районах м. Одеси, а саме на території «Аркадії» у Приморському районі та у Хаджибейському (Малиновський) районі міста Одеси.

Враховуючи вищевказане, беручи до уваги те, що подана представником позивача ОСОБА_2 уточнена позовна заява, в якій стороною позивача одночасно змінено предмет та підстави позову, що є по суті пред`явленням нового позову, та необґрунтовано об`єднано позовні вимоги з приводу об`єктів нерухомого майна, які згідно правил виключної підсудності відносяться до розгляду іншими судами, що суд розцінює як мету зміни підсудності розгляду нових позовних вимог, а тому суд приходить до висновку про відмову у прийнятті уточненої позовної заяви ОСОБА_1 .

Разом з цим, враховуючи положення ст. 4 ЦПК України, суд роз`яснює позивачу його процесуальне право на звернення до суду з новим позовом в загальному порядку, згідно вимог ст. ст. 175-177 ЦПК України із дотриманням правил територіальної та виключної підсудності розгляду справи.

Керуючись ст.ст.49, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити представнику позивача ОСОБА_2 у прийнятті заяви уточненої позовної заяви (про збільшення позовних вимог), поданої в рамках розгляду цивільної справи № 521/17539/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , за участю третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Колмакової Нонни Вікторівни, ОСОБА_5 про визнання правочинів частково недійсними та визнання права власності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

У зв`язку з періодичною та довготривалою відсутністю електроенергії у приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси, повний текст ухвали суду складено 13 червня 2024 року.

Суддя Суворовського

районного суду м. Одеси І.О. Кремер