Справа № 211/2877/24 Провадження № 2/358/589/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

17 червня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

12 червня 2024 року до Богуславського районного суду надійшли матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 у новій редакції, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту, що має юридичне значення, у якій представник позивача адвокат Трофименко М.В. просить встановити факт перебування неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на утриманні її брата ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Перевіривши матеріали справи встановлене наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 03.05.2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до відповідача - Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою суду від 07.05.2024 позовну заяву було залишено без руху з пропозицією усунути недоліки.

17.05.2024 представником позивача ОСОБА_5 недоліки було усунуто частково та подано уточнений позов, яким визначено коло відповідачів, а саме залучено відповідачем у справі ОСОБА_3 , дружину ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

21 травня 2024 року ухвалою суду позовну заяву було направлено для розгляду за підсудністю до Богуславського районного суду Київської області, ураховуючи в першу чергу перебування на утриманні у відповідача ОСОБА_3 малолітніх дітей.

Як вбачається з уточненої позовної заяви ОСОБА_1 , нею фактично ніякі вимоги до відповідачки ОСОБА_3 не пред`являються.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, подана заява не відповідає вимогам вказаних вище статей, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

З позовної заяви слідує, що метою звернення ОСОБА_1 до суду з позовом про встановлення факту перебування на утриманні її загиблого сина-військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , її молодшої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та як наслідок отримання її малолітньою донькою права на пенсії по втраті годувальника.

За частинами 2, 4 статті 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі № 1-8/99 про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї», членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші).

Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Утриманцями вважаються члени сім`ї, які мають право на пенсію у разі втрати годувальника відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» за загиблого (померлого) військовослужбовця, військовозобов`язаного або резервіста (особу, звільнену з військової служби, смерть якої настала протягом року після звільнення).

Однак, з доданих до позовної заяви документів не вбачається, що малолітня донька позивача та її загиблий син-військовослужбовець вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет та вирішували спільно побутові питання.

Крім того, 01.03.2024 Богуславський районний суд Київської області у справі №358/288/23 ухвалив рішення, яке набрало законної сили 02.04.2024, яким заяву ОСОБА_3 про встановлення факту батьківства - задоволено; встановлено факт того, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , є батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Також зі змісту вказаного рішення вбачається, що ОСОБА_3 є дружиною померлого ОСОБА_4 . Крім того, з показів свідка у справі, які були надані у залі суду під присягою, вбачається, що ОСОБА_4 з 2013 року проживав разом зі своєю дружиною ОСОБА_8 , синами ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та батьками його дружини у будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Також іншими свідками засвідчено у залі суду під присягою, що ОСОБА_4 за життя приймав активну участь у житті своїх малолітніх синів.

Отже, позивачу, необхідно викласти обставини та надати суду докази ведення спільного господарства ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , з малолітньою сестрою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем реєстрації померлого: АДРЕСА_2 , тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Уточнити період перебування малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на фактичному утриманні її брата ОСОБА_4 .

Крім цього позивачу необхідно визначити свої вимоги щодо відповідача ОСОБА_3 та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177,185, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали судді про залишення позовної заяви без руху.

В разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя К. С. Романенко