УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/12364/23

Номер провадження 2/712/3392/23

15 січня 2024 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Марцішевська О.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

13 листопада 2023 року позивачка ОСОБА_1 , громадянка України, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , громадянина Мексики про розірвання шлюбу, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , номер акту 00454, дата реєстрації - 15 червня 2022 року.

За відомостями «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради відсутні відомості про місце реєстрації відповідача ОСОБА_2 в м.Черкаси.

Відповідно до відповіді з Єдиного демографічного реєстру № 321089 від 14.11.2023 року відсутні відомості про місце реєстрації в Україні відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Подана до суду заява не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України, виходячи зі слідуючого:

Відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 175 ЦПК України повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем в Україні здійснюється з урахуванням норм Закону України «Про міжнародне приватне право».

Крім того, якщо між Україною та державою, громадянами якої є сторони у справі, укладено договір про правову допомогу в сімейні цивільних справах, застосовуються його положення і в частині розірвання шлюбу.

Так, частиною першою статті 76 Закону України «Про міжнародне приватне право», зокрема передбачено, що суди України можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом, якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи відповідача, а також, якщо дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території. До такої події можна віднести укладання шлюбу між громадянином України і іноземцем на території України і видання відповідного свідоцтва про шлюб.

Відповідно до ч.10 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Відповідно до ст.29 ЦПК України підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, які проживають за межами України, визначається суддею Верховного Суду, визначеним у порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу, одноособово.

Як видно із свідоцтва про одруження шлюб реєструвався в Халіско Мексиканські Сполучені Штати поза межами території України.

Відповідно до відомостей Державної прикордонної служби України за період з 15.06.2022р. по 18.12.2023р. відсутні відомості про перетинання державного кордону України позивачкою ОСОБА_1 , громадянкою України, та відповідачем ОСОБА_2 , громадянином Мексики.

20 грудня 2023 року до суду надійшла заява від імені відповідача ОСОБА_2 (тимчасове місце проживання АДРЕСА_2 , останнє постійне місце проживання в Україні АДРЕСА_3 ) про визнання позову та розгляд справи в його відсутність.

27 грудня 2023 року до суду надійшла заява адвоката Хмельницької Л.М. - представника позивачки, в якій повідомлено про перебування ОСОБА_1 на території України, на підтвердження чого надано копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон з відміткою про перетинання ОСОБА_1 кордон України при в`їзді 23 жовтня 2023року.

Розбіжності щодо наявних у справі відомостей про перебування позивачки на території України можуть бути усунуті шляхом визнання судом явки позивачки в судове засідання обов`язковою та надання оригіналу паспорта громадянина України для виїзду за кордон для дослідження судом у разі відкриття провадження у справі судом за визначеною законом підсудністю на підставі позовної заяви, поданої у відповідності до вимог закону.

Позовна заява в порушення ЦПК України не містить даних про місце проживання відповідача, як передбачено статтею 175 ЦПК України.

Крім того, матеріали позову не містять підтвердження про останнє відоме зареєстроване місце проживання чи перебування відповідача в Україні для цілей визначення підсудності на підставі ст.28 ЦПК України.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 р. Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 р. № 3477-IV, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до усталеної прецедентної практики Суду термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, «що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом» ( рішення у справі «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria), заява № 7360/76, доповідь Комісії від 12 жовтня 1978 року).Суд повторює, що, як було раніше визначено, фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Занд проти Австрії», що згадувалось раніше, Комісія висловила думку, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…).

Зазначена правова позиція дає можливість виділити дві умови відповідності критерію «суд, встановлений законом»: організаційну (організація судової системи повинна регулюватися законами у їх буквальному значенні) та юрисдикційну (суд повинен діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

Виходячи з аналізу положень ЦПК України, Конвенції про захист прав і основоположних свобод, прецедентної практики ЄСПЛ, суд приходить до висновку про необхідність визначення у встановленому законом порядку суд, якому справа територіально підсудна, в силу вимог ст.ст.27-29 ЦПК України, оскільки розгляд справи без підтвердження, що Соснівський районний суд м.Черкаси є судом, повноважним згідно закону на розгляд даної справи призведе до порушення права учасників на справедливий судовий розгляд.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачеві час, достатній для усунення вищезазначених недоліків шляхом оформлення позовної заяви з дотриманням вимог, викладених у статтях 175 і 177ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч.3 ст.185 ЦПК України).

Керуючись ст. 116,117, 118. 260, 261, 363 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - надавши позивачці строк для усунення недоліків в 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали, в інакшому випадку позов вважати неподаним та повернути позивачеві.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається http://sn.ck.court.gov.ua/sud2316/ .

Суддя: О.М.Марцішевська

Повний текст ухвали виготовлений 15 січня 2024 року.