Справа №461/6253/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2024 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючої - судді Павлюк О. В.,

за участі секретаря судового засідання Гнаткович В. С.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представниці позивачки ОСОБА_2 ,

відповідачки ОСОБА_3 ,

представниці відповідачки Судомляк І.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (далі Позивачка) до ОСОБА_3 (далі Відповідачка), третя особа: орган опіки та піклування Галицької районної адміністрації (далі Третя особа), про визначення способу участі у спілкуванні з дитиною, -

В С Т А Н О В И В:

1.Рух по справі та позиції учасників

Позивачка звернулася до суду з позовом до Відповідачки про визначення способів участі баби у вихованні дитини.

В обґрунтування позову вказано, що з 30 січня 2021 року син Позивачки ОСОБА_4 та Відповідачка перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Галицького районного суду м. Львова від 09.02.2024. У цьому шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася дитина ОСОБА_5 , який після розлучення батьків проживає з матір`ю ОСОБА_3 . З моменту окремого проживання між сторонами стали виникати непорозуміння щодо участі у вихованні дитини, її відвідування. Зі слів Позивачки, вона дуже любить свого онука і хоче проводити з ним час. проте Відповідачка категорично відмовляється дозволяти бабусі бачитись з онуком, створює постійні перешкоди. Син Позивачки теж був змушений звертатись до органів опіки і піклування, щоб бачитись з дитиною, за спільного погодження з матір`ю було встановлено побачення з батьком у вихідні дні, а саме з 11.00 год до 13.00 год, що відбуваються виключно за межами адреси проживання сина Позивачки і Позивачки, які проживають в одній квартирі. так як Відповідачка категорично відмовляється дозволити батьку провести час з сином в його помешканні. незалежно від погоди на вулиці (сніг. дощ). При цьому розпорядження органів опіки Відповідачка теж належно не виконує, у зв`язку з чим зафіксовані були відповідні звернення батька, який не міг побачитись з дитиною. що додатково підтверджують поведінку матері і її небажання дозволяти дитині бачитись з родиною зі сторони батька. Один єдиний раз з часу розлучення Відповідачка дозволила показати бабусі онука на кілька хвилин. що є для Позивачки неймовірно болісним, адже вона бажає підтримувати родинні зв?язки з дитиною та проводити з онуком час, а Відповідачка робить усе, щоб між Позивачкою та її онуком був відсутній такий зв?язок, що не залишило бабусі іншого виходу, як звернення до Суду з метою встановлення графіку побачень з онуком.

Звертає увагу Суду, що дитина радо проводить час з батьком та онук позитивно відреагував при спілкуванні з бабусею. хоч давно її не бачив. Всі подальші спроби побачитись з онуком були невдалі. Відповідачка не хоче показувати дитину бабці і надавати їй час погратись з дитиною, погуляти. відвідати якісь розважальні центри. цирк. театр. тощо. Позивачка ж натомість не хоче, щоб дитина була свідком конфліктів і сварок його матері. яка дитину бачити не дає, відтак доцільним є встановити спосіб побачень у судовому порядку. оскільки вже рішення суду є обов`язковим до виконання. Позивачка усвідомлює чутливість ситуації, тож дуже просить Суд допомогти вирішити цей спір в інтересах дитини.

Відтак, у зв`язку з обставинами, які склались у сина з колишньою дружиною, Позивачка обмежена у спілкуванні з онуком через особисту неприязнь до неї Відповідачки, пов`язаної з тим, що син Позивачки і Відповідачка розлучились. На неодноразове прохання надати можливість спілкуватись з онуком Відповідачка відмовляється, а відтак віднайти порозуміння без рішення суду не вдається.

У зв`язку з наведеним, та враховуючи, що Відповідачка чинить перешкоди у вільному спілкуванні з онуком та прийнятті участі у його вихованні, просить визначити їй, Позивачці, спосіб участі, у вихованні та спілкуванні з малолітнім онуком ОСОБА_5 , встановивши графік побачень таким чином:

- щонеділі з 17:00 год. до 19:00 год., у тому числі за місцем проживання Позивачки, без присутності матері дитини;

- повідомляти засобами телефонного чи поштового зв`язку бабу ОСОБА_1 про стан здоров`я онука ОСОБА_5 , у разі його погіршення;

- повідомляти про адресу місця проживання дитини, у разі його зміни, та про дошкільний (шкільний) навчальний заклад, який відвідує ОСОБА_5 ;

- безперешкодне необмежене спілкування з онуком ОСОБА_5 засобами телефонного та відеозв`язку;

- безперешкодна участь у спільному святкуванні дня народження онука ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), дня народження батька дитини ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та дня народження бабусі ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) щороку з 17:00 год. до 20:30 год., у тому числі за адресою проживання Позивачки, без присутності матері.

Галицький районний суд м. Львова ухвалою від 06.08.2024 відкрив провадження у справі, яку вирішив розглядати за правилами загального позовного провадження. Одночасно з відкриттям провадження суд зобов`язав Третю особу надати суду письмовий висновок щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні бабусі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з малолітньою дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На виконання ухвали суду Третя особа надала висновок про визначення способів участі баби у спілкуванні з онуком, відповідно до якого Позивачці визначено дні та години зустрічей з онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: перша та третя субота місяця та друга та четверта неділя місяця з 17:00 до 19:00 год.

Протокольною ухвалою від 21.10.2024 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні 04.11.2024 представниця Відповідачки ОСОБА_6 заявила усне клопотання про повернення до підготовчого розгляду справи та надання можливості подати відзив на позовну заяву. Суд відмовив у задоволенні вказаного клопотання, не виходячи до нарадчої кімнати, оскільки Відповідачка належним чином повідомлялася про розгляд справи та у встановлений судом строк відзив не подала, про продовження такого строку не просила, а також у судовому засіданні проти закриття підготовчого провадження не заперечувала.

Представниця відповідачки ОСОБА_6 скерувала до суду письмові пояснення у порядку ст. 227 ЦПК України, у яких зазначає, що на 3 місяці вагітності подружні стосунки між Відповідачкою та сином Позивачки ОСОБА_4 були припинені, після народження дитини ОСОБА_5 з пологового будинку Відповідачка повернулась до її зареєстрованого місця проживання ( АДРЕСА_1 ), де проживають її батьки. Зазначає, що з моменту народження дитини та повернення додому, Позивачка не приймала участі у догляді за дитиною, не проводила час із дитиною, практично з нею не знайома, та бачила онука лише тричі під час хрещення дитини та при побаченні з батьком. Вказує, що Відповідачка жодним чином не чинить перешкоди у спілкуванні Позивачки з онуком та докази таких перешкод у матеріалах справи відсутні. Долучені до справи Позивачкою докази свідчать лише про конфлікт колишнього чоловіка Відповідачки та Відповідачки між собою. Зазначає, що дитині ОСОБА_5 є 2,2 роки, бабу онук бачив 1-3 рази, дитина ще не розмовляє повноцінно, потребує особливого догляду для дітей до 3 років, також дитині було проведено у жовтні 2023 року операцію по видаленню пахової грижі, а згідно з рекомендацій хірурга від 05.11.2024 дитині не можна натужуватись. На теперішній час дитина потребує повторного оперативного втручання з діагнозом псевдо крипторхізм. У дитини сформована міцна емоційна прив`язаність до матері (Відповідачки). А тому, вважає, що в найкращих інтересах саме дитини, а не сторін, є поступове налагодження спілкування та формування емоційної прив`язаності онука до баби (Позивачки) за рахунок їхніх зустрічей, які мають відбуватись у присутності матері, у спокійній та безпечній для дитини атмосфері. Відповідачка вказує, що за таких обставин вона лише частково визнає позовні вимоги та наполягає на визначенні судом способу участі Позивачки у вихованні та спілкуванні з дитиною таким шляхом:

- друга та четверта неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год. у присутності матері дитини ОСОБА_3 , за згодою дитини, у місці, визначеному за взаємною згодою баби дитини ОСОБА_1 та матері дитини ОСОБА_3 , у тому числі за зареєстрованим місцем проживання баби дитини ОСОБА_1 .

- участь у спільному святкування дня народження онука ОСОБА_5 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) щороку, дня народження баби дитини ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) щороку з 17:00 год. до 19:00 год., у тому числі за зареєстрованим місцем проживання баби дитини ОСОБА_1 , у присутності матері дитини ОСОБА_3 та за згодою дитини.

У судовому засіданні Позивачка та її представниця позов підтримали з підстав, викладених у ньому. Окрім цього, зробили заяву про те, що протягом п`яти днів з дня ухвалення рішення нададуть суду докази на підтвердження понесених судових витрат.

Відповідачка та її представниця частково заперечили проти позову, просили визначити спосіб участі баби у спілкуванні з дитиною, викладений у письмових поясненнях.

Галицька районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування у судове засідання не з`явилися, проте у заяві від 01.10.2024 просять проводити розгляд справи у їх відсутності.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи учасників справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд дійшов до такого висновку.

Суд встановив, що з 30 січня 2021 року ОСОБА_4 та Відповідачка перебували у зареєстрованому шлюбі (а. с. 11), який розірвано рішенням Галицького районного суду м. Львова від 09.02.2024 (12-14).

У цьому шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася дитина ОСОБА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 27.09.2022, актовий запис № 555 (а. с. 9).

ОСОБА_4 є сином Позивачки, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 (а. с. 10).

З наявного у матеріалах справи висновку Служби у справах дітей Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 23.09.2024 вбачається, що останній вважає за доцільне визначити Позивачці дні та години зустрічей з онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: перша та третя субота місяця та друга та четверта неділя місяця з 17:00 до 19:00 год (а. с. 36-38).

Окрім того, суд безспірно встановив, що сторони проживають окремо, онук Позивачки проживає разом з матір`ю, Відповідачкою у цій справі, сторони не дійшли згоди щодо вирішення питання про визначення способів участі баби у вихованні дитини шляхом переговорів та прийняття обопільного рішення.

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

У частині першій статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

У частинах першій, другій статті 3 Конвенції про права дитини закріплено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 вказаної Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 291 ЦК України, фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Ніхто не має права втручатися у сімейне життя фізичної особи, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Такого права, оскільки воно має немайновий характер, фізична особа не може бути позбавлена. Оскільки прабаба, прадід, дід, баба як з боку матері, так і з боку батька, є її родичами по прямій висхідній лінії, батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні цими особами своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Згідно з ч. 8 ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї.

У нормах ст.18 СК України передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права.

Відповідно до положень ст. 257 Сімейного Кодексу України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (ст. 263 СК України).

Як передбачено у ст.159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, у тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, прадідом, прабабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, прадідами та прабабами та правнуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

Таким чином, враховуючи право баби спілкуватися та брати участь у вихованні онуків, яке передбачене ст. 257 СК України, суд вважає, що таке право повинно бути забезпечено батьками дітей, зокрема, Відповідачкою, який є матір`ю дитини. Встановлено, що Позивачка по справі прагне спілкуватися з онуком, любить його та протягом певного часу вона вчиняє активні дії, які направлені на вирішення спірного питання щодо своєї участі у спілкуванні та у вихованні онука.

Оскільки між бабою та онуком вбачається тісний сімейний зв`язок, то суд вважає, що стосунки між ними можуть становити «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції.

За результатами розгляду справи не знайшли свого підтвердження доводи Позивачки про те, що Відповідачка чинить їй перешкоди у спілкуванні з онуком. Окрім того, слід зазначити, що наявність неприязних, складних відносин між Позивачкою та Відповідачкою не є доказами того, що остання створює будь-які перешкоди Позивачці у питаннях, пов`язаних із вихованням дітей. Як встановив суд, дитина (онук Позивачки) проживає з матір`ю. Суд вважає, що переконливих доказів того, що Відповідачка чинить Позивачці перешкоди у спілкуванні та вихованні дитини, немає.

Суд також при вирішенні цього спору не бере до уваги докази, надані представницею Відповідачки разом з письмовими поясненнями, оскільки такі подані поза встановленим судом строком, та про продовження такого Відповідачка не зверталась.

Між тим, враховуючи неодноразові та чисельні звернення батька дитини до різних органів Національної поліції з приводу питань спілкування та виховання дитини, наявність напружених між ними відносин, неможливість знайти порозуміння у цих спірних питаннях, часткове заперечення Відповідачки проти позову, часткову незгоду з висновком органу опіки та піклування, а також задля забезпечення права баби та батьків на спілкування та виховання дітей, забезпечення прав та інтересів дітей, суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити частково, а саме, встановити Позивачці такий порядок та спосіб у вихованні та спілкуванні з дитиною (онуком): ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які передбачають періодичні побачення з можливістю відвідування та спільного перебування дитини за місцем проживання баби, а саме: перша субота місяця, друга та четверта неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год., у місці, визначеному бабою дитини - ОСОБА_1 , у тому числі за зареєстрованим місцем проживання баби дитини - ОСОБА_1 , участь у спільному святкуванні дня народження онука - ОСОБА_5 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) щороку з 17:00 год. до 19:00 год, дня народження баби дитини - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) щороку з 17:00 год. до 19:00 год., дня народження батька дитини - ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) щороку з 17:00 год. до 19:00 год., у тому числі за зареєстрованим місцем проживання баби дитини - ОСОБА_1 . В іншій частині позову слід відмовити.

При визначенні порядку участі баби у вихованні онука суд також враховує, що якщо між дитиною і бабусею немає психологічного зв`язку, а також з огляду на вік дитини та тривале проживання з матір`ю, зустрічі бабусі з дитиною доцільно проводити у присутності матері.

При цьому, суд також враховує, що батьки дітей мають переважне право у їхньому вихованні; як баба, так і батько не повинні зловживати своїм правом на спілкування та участь у вихованні дітей, а повинні поважати право дітей на сімейне виховання.

Що стосується способу та порядку у вихованні та спілкуванні з дитиною (онуком), то суд враховує режим дитини, вихідні дні за календарними місяцями, спосіб життя, той факт, що Позивачка повинна підлаштовуватися під графік та режим дитини. Зазначений спосіб буде відповідати першоосновам розвитку особистості хлопчика, враховуючи його вік, стан здоров`я, звички тощо.

Слід зазначити, що запропонований Позивачкою графік, враховуючи викладені обставини, може призвести до порушення переважного права Відповідачки на особисте виховання дитини, не буде відповідати першоосновам розвитку особистості дитини, а тому в повній мірі вони не можуть бути задоволені.

Відмовляючи у задоволенні іншої частини вимог позову та запропонованого способу участі баби у спілкуванні з онуком, зокрема щодо безперешкодного необмеженого спілкування з онуком засобами телефонного та відеозв`язку, суд виходить з їх передчасності та недоцільності на теперішній час з огляду на вік дитини.

При цьому, суд роз`яснює, що сторони не позбавлені права в майбутньому змінити встановлений судом спосіб участі Позивачки у вихованні дитини, з урахуванням вікових змін, особистих відносин, розвитку та потреб дитини, що відповідатиме її інтересам.

Таким чином, з мотивів, викладених вище, суд вважає, що вищенаведений порядок та спосіб є достатнім і відповідає принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дитини, підтримку зв`язків між родичами. А тому позов підлягає частковому задоволенню, як такий, що ґрунтується на законі, підтверджений встановленими обставинами та перевірений наданими доказами.

Беручи до уваги викладене та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 82, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, ст. ст. 7, 158, 159, 257, 263 СК України, Декларацією прав дитини, Конвенцією про права дитини від 20 листопада 1989 року, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Визначити спосіб участі баби дитини ОСОБА_1 у вихованні та особистому спілкуванні з малолітньою дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у такому порядку:

- перша субота місяця з 17.00 до 19.00 год., друга та четверта неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год. у присутності матері дитини ОСОБА_3 , у місці, визначеному бабою дитини - ОСОБА_1 , у тому числі за зареєстрованим місцем проживання баби дитини - ОСОБА_1 .

- участь у спільному святкуванні дня народження онука - ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) щороку з 17:00 год. до 19:00 год., дня народження баби дитини - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) щороку з 17:00 год. до 19:00 год., дня народження батька дитини - ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) щороку з 17:00 год. до 19:00 год., у тому числі за зареєстрованим місцем проживання баби дитини - ОСОБА_1 , у присутності матері дитини - ОСОБА_3 .

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Львівського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлений 12.12.2024.

Суддя Ольга ПАВЛЮК