Справа № 304/2017/23 Провадження № 2-с/304/3/2024
У Х В А Л А

25 березня 2024 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Перечинським районним судом Закарпатської області 06 жовтня 2023 року, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною заявою, яку мотивує тим, що 06 жовтня 2023 року Перечинським районним судом Закарпатської області видано судовий наказ за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, заборгованість за спожитий природний газ у розмірі 22 660 грн 36 коп та судовий збір у розмірі 268 (двісті шістдесят вісім) грн 40 коп. Копію судового наказу вона не отримувала, про винесений судовий наказ їй стало відомо з відповіді на адвокатський запит 14 березня 2024 року, відтак вважає, що заява про скасування судового наказу від 06 жовтня 2023 року подається в межах строку оскарження. З судовим наказом не погоджується, оскільки вважає, що між сторонами наявний спір про право, яке буде встановлюватися, доказуватися та захищатися за правилами позовного провадження. Також звертає увагу на те, що у судовому наказі не вказано період, за який стягується заборгованість, а тому вважає, що заявник (стягувач) в заяві не зазначив так званого «періоду та суми» заборгованості. Оскільки вона, як боржник, не погоджується з винесеним судовим наказом, тому просить такий скасувати.

Дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Встановлено, що 06 жовтня 2023 року суддею Перечинського районного суду Закарпатської області, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» заборгованість за спожитий природний газ у розмірі 22 660 (двадцять дві тисячі шістсот шістдесят) грн 36 коп, а також судовий збір у розмірі 268 (двісті шістдесят вісім) грн 40 коп.

Копію (текст) судового наказу разом з додатками надіслано заявнику за адресою її зареєстрованого місця проживання ( АДРЕСА_1 ) рекомендованим листом із повідомленням про вручення. Разом з цим, як вбачається з довідки про причини повернення рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, таке повернуто з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Ураховуючи наведене та те, що надіслані ОСОБА_1 документи були повернені до суду з відміткою від 20 листопада 2023 року «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України свідчить про вручення копії вищевказаного судового наказу та доданих до нього документів в день проставлення у поштовому повідомлення такої відмітки.

До того ж, суддя звертає увагу на те, що така ж адреса вказана і самим заявником (боржником) ОСОБА_1 у заяві про скасування судового наказу як місце її реєстрації та проживання.

Аналогічна позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 757/15603/19 (провадження № 61-7187св22), 30 листопада 2022 року у справі № 760/25978/13-ц (провадження № 61-6788св22), 31 серпня 2022 року у справі №760/17314/17 (провадження № 61-19284св19).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду (ч. 6 ст. 170 ЦПК України).

Аналіз матеріалів справи свідчить, що при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу заявник (боржник) ОСОБА_1 не заявляла клопотання про поновлення строку на подання такої заяви з обґрунтуванням поважності причин його пропуску.

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Разом з тим вони розпоряджаються процесуальними правами на свій розсуд.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі "Олександр Шевченко проти України", "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків оскарження рішення суду є порушенням законних права та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 53 рішення ЄСПЛ від 29 жовтня 2015 року у справі "Устименко проти України").

Легітимними обмеженнями визнаються встановлені законодавчим органом вимоги щодо строків оскарження судових рішень. При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства.

За змістом статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Судовий наказ Перечинського районного суду Закарпатської області від 06 жовтня 2023 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» заборгованості за спожитий природний газ у розмірі 22 660 грн 36 коп та судового збору у розмірі 268 грн 40 коп було оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 09 жовтня 2023 року (https://reestr.court.gov.ua/Review/113986784) і ОСОБА_1 мала об`єктивну можливість за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень дізнатися про рух (стан) цієї справи, зокрема про видачу місцевим судом вищезгаданого судового наказу.

Враховуючи викладене, оскільки заявник (боржник) не зверталася до суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, а суд не має повноважень для поновлення такого строку з власної ініціативи, тому суддя приходить до висновку про те, що заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу не відповідає вимогам пункту 3 частини п`ятої статті 170 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає поверненню без розгляду на підставі частини шостої статті 170 ЦПК України.

Твердження ОСОБА_1 про те, що оскільки про існування судового наказу їй стало відомо тільки 14 березня 2024 року з відповіді на адвокатський запит, а відтак заява про скасування судового наказу подається в межах строку оскарження, є необґрунтованими та не спростовують вищенаведених висновків судді.

Керуючись ст. 2, 7, 10, 76-80, 170, 258-259, 263 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Перечинським районним судом Закарпатської області 06 жовтня 2023 року, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпатгаз Збут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.