УХВАЛА

16 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 759/8676/19

провадження № 61-15318ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 січня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Маквіс Груп», ОСОБА_3 , товариство з обмеженою відповідальністю «Боедем», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Башлай Дар'я Іванівна, про поділ майна подружжя,

встановив:

18 листопада 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 27 листопада 2024 року касаційну скаргу залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 27 листопада 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку надіслала до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги та касаційну скаргу в новій редакції.

У заяві про усунення недоліків ОСОБА_1 вказує, щокопію повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду їй не було вручено, тобто судом апеляційної інстанції не було виконано приписи статті 272 ЦПК України. Зазначає, зокрема, що таке порушення Київським апеляційним судом її права на касаційне оскарження підтверджується матеріалами, які містяться в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі по справі № 759/8676/19, згідно з якими копія оскаржуваної постанови апеляційного суду від 03 жовтня 2024 року начебто була відправлена позивачу на поштову адресу судом апеляційної інстанції лише 21 жовтня 2024 року за вих. № 759/8676/19/212983/2024, тобто з явним порушенням дводенного строку, встановленого статтею 272 ЦПК України.

Крім того, ОСОБА_1 посилається на те, що у період з 17 жовтня 2024 року (дата забезпечення надання загального доступу до тексту оскаржуваного судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень) по 18 листопада 2024 року (дата подання касаційної скарги) у м. Києві 67 разів оголошувалась повітряна тривога, а також запроваджувались аварійні та стабілізаційні графіки відключення світла, що суттєво вплинуло на неї під час підготовки касаційної скарги.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Слід зауважити, що наведені заявником обставини та надані на їх підтвердження докази не свідчать про недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, оскільки з долученої до заяви копії супровідного листа Київського апеляційного суду не вбачається, що копія оскаржуваної постанови апеляційного суду була надіслана саме на виконання вимог статті 272 ЦПК України, натомість така копія могла бути направлена у відповідь на заяву ОСОБА_1 про її видачу.

Також варто зазначити, що заявник ОСОБА_1 подавала апеляційну скаргу та зобов'язана слідкувати за рухом справи, так як обов'язок подати касаційну скаргу у передбачений статтею 390 ЦПК України строк покладено саме на учасника справи.

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо строку на оскарження.

Тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Посилання заявника на графіки відключення світла та повітряні тривоги не є тими непереборними обставинами, що перешкоджали їй здійснити всі необхідні процесуальні дії для своєчасного звернення до суду з касаційною скаргою. Так, повітряні тривоги та відключення електроенергії не носили постійного, безперервного характеру у період з 15 жовтня 2024 року (дата складення повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2024 року) та до 18 листопада 2024 року (дата звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою).

Таким чином, заявником не надано належних доказів щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а із доданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити, чи був порушений апеляційним судом порядок вручення судового рішення.

З огляду на наведене, причини пропуску строку на касаційне оскарження, зазначені заявником у відповідній заяві, не можуть бути визнані поважними.

У зв'язку з тим, що безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, заявнику необхідно направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази (довідку апеляційного суду щодо надіслання на адресу ОСОБА_1 на виконання вимог статті 272 ЦПК Україникопії повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2024 року (а не у відповідь на заяву про видачу копії такої постанови) та щодо отримання/неотримання останньоюкопії такої постанови).

Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 127, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 січня 2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2024 року за заявою ОСОБА_1 неповажними.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 січня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2024 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов