Справа № 203/6310/24
Провадження № 2/0203/2234/2024
КІРОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Колесніченко О.В.,

за участі секретаря Погрібного О.Ю.,

розглянувши у спрощеному порядку у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу у паперовій формі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2024 року позивач за представництва свого адвоката Шпака Володимира Івановича звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи вимоги тим, що з 03 липня 2020 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від якого подружжя має малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак сімейне життя з відповідачем перестало складатись через те, що впродовж часу перебування у шлюбі подружнє життя між сторонами значно ускладнилось, а згодом стало взагалі неможливим. Позивач зазначає, що з весни 2024 року сторони припинили спільне подружнє життя, не ведуть спільного господарства та не мають спільних інтересів. Вважає, що подальше спільне життя з відповідачем, як подружжя, примирення і збереження шлюбу неможливе, а тому просив шлюб розірвати.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2024 року, після усунення недоліків, позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

02 грудня 2024 року через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС від представника відповідача ОСОБА_4 надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначається, що відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, проте відповідач зазначила, що шлюбні відносини припинені з 01 серпня 2024 року. До 01 серпня 2024 року сторони проживали разом і вели спільне господарство. Після розірвання шлюбу спільна дитина сторін проживатиме з відповідачем, при цьому остання не заперечує проти спілкування позивача із сином, його участі у вихованні сина, натомісь відповідач заперечує факт постійного проживання позивача з сином. Відповідач вважає, що залишення малолітнього сина з позивачем (батьком) на тривалий період є неможливим у зв`язку із періодичним зловживанням позивачем алкогольними напоями, що і стало причиною припинення шлюбних відносин та розірвання шлюбу.

Будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, позивач в судове засідання не з`явився, його представник адвокат Шпак В.І., за відсутності обмежень у повноваженнях, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його та позивача відсутності, в якій також зазначив, що позов підтримують у повному обсязі та наполягають на його задоволенні.

Відповідач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, її представник адвокат Тесля А.М., за відсутності обмежень у повноваженнях, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її та відповідача відсутності, в якій також зазначила, що не заперечує проти розірвання шлюбу, при ухваленні рішення у зазначеній справі просила врахувати обставини, що викладені у відзиві, а також просила відновити відповідачу дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, враховуючи принцип диспозитивності за ст. 13 ЦПК України, приходить до висновку про ухвалення у судовому засіданні рішення про задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_6 з 03 липня 2020 року перебувають у шлюбі, зареєстрованому Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 429, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим 03 липня 2020 року, залученим до матеріалів справи в копії (а.с. 11).

Від шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 12).

Сімейне життя не склалося через відсутність інтересів, взаєморозуміння та поваги, зникнення почуття любові, а також через те, що впродовж часу перебування у шлюбі подружнє життя між сторонами значно ускладнилось, а згодом стало взагалі неможливим, внаслідок чого з весни 2024 року шлюбні відносини між сторонами погіршилися та остаточно шлюбні відносини припинені з 01 серпня 2024 року і з цього часу сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть.

Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Положеннями ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України шлюб розривається, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

В ході розгляду справи, судом перевірена наявність відповідних підстав для розірвання шлюбу і суд переконався у дійсному волевиявленні сторін.

Вирішуючи справу, суд зважає на особливий характер сімейних відносин та їх об`єктивну недоступність для оточуючих, при цьому, бере до уваги наявність у подружжя малолітнього сина ОСОБА_7 , враховує також його інтереси та зазначає про те, що задля охорони його інтересів є кращим проживання в повній родині, проте зауважує, що зазначені вище та дійсні причини позову про розірвання шлюбу, категоричне заперечення як позивача так і відповідача проти збереження шлюбу, вочевидь свідчать про те, що примирення сторін неможливе, подальше спільне життя сторін як подружжя і збереження шлюбу буде суперечити її інтересам, що мають істотне значення, тому відповідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105, ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України суд приходить до висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу.

Про розподіл судових витрат на свою користь позивач не клопотав, тому судові витрати з відповідача не стягуються.

Оскільки згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, суд вважає за можливе відновити відповідачу після розірвання шлюбу дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 4, 11-13, 81, 209, 258, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , яки зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), зареєстрований 03 липня 2020 року Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 429 розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_2 дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене і підписане 12 грудня 2024 року.

Суддя О.В. Колесніченко