КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

11 червня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2024 року, повний текст якого складено 05 квітня 2024 року, позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, 15 травня 2024 року Департамент територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) звернувся через підсистему «Електронний суд» з апеляційною скаргою, яку 28 травня 2024 року уточнив.

Відповідно до частин першої, другої статті 356 ЦПК України апеляційна скарга подається у письмовій формі та в ній мають бути зазначені, зокрема:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності.

За частиною третьою статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Згідно із пунктом 1 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).

У даній справі сторонами є ОСОБА_1 та Київська міська рада, однак апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції подано Департаментом територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), який є зареєстрованою юридичною особою.

При цьому в апеляційній скарзі не визначений процесуальний статус Департаменту у спірних правовідносинах та не надано належних доказів на підтвердження його повноважень представляти у порядку самопредставництва інтереси Київської міської ради, якими у розумінні наведених вище процесуальних норм можуть слугувати норми закону, статут, положення, трудовий договір (контракт), посадова інструкція, наказ про призначення на посаду тощо.

В уточненій апеляційній скарзі зазначено, що головні спеціалісти Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) ОСОБА_2 та ОСОБА_3 діють на підставі Положення про цей Департамент, затвердженого рішенням Київської міської ради № 6010/6051 від 02 березня 2023 року зі змінами і доповненнями, а також відповідних довіреностей Київської міської ради.

Однак, таке Положення про Департамент територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) в матеріалах справи відсутнє.

Крім того, як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 липня 2020 року в справі № 9901/39/20, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року в справі № 303/4297/20 зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Також у вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Враховуючи вищевикладене, приєднані до апеляційної скарги копії довіреностей не підтверджують наявність у працівників Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) повноважень на представлення інтересів Київської міської ради у порядку самопредставництва відповідно до статті 58 ЦПК України.

Відтак, скаржнику необхідно надіслати до суду апеляційної інстанції належним чином оформлену редакцію апеляційної скарги, в якій вказати належний суб`єктний склад учасників справи № 761/24986/23, а також вказати процесуальний статус Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) у цій справі.

До цієї редакції апеляційної скарги необхідно додати належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують повноваження Департаменту територіального контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) в особі своїх працівників на подання/підписання апеляційної скарги від імені Київської міської радим або вказати інший процесуальний статус в даних правовідносинах.

За правилом частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2024 року залишити без руху та встановити строк для усунення її недоліків десять днів з моменту отримання копії даної ухвали, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.А. Голуб