Справа №339/117/24
У Х В А Л А

про усунення недоліків

01.04.24 м. Болехів

Суддя Болехівського міського суду Івано-Франківської області Скригун В.В., вивчивши матеріали позовної заяви представника - адвоката Столярчук Тетяни Петрівни, подану в інтересах ОСОБА_1 до Болехівської міської ради Івано-Франківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

29 березня 2024 року представник позивача, адвокат Столярчук Т.П., звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у два місяці з дня набрання рішення законної сили.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи із наступного.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

В порушення вимог ч.5 ст.175 ЦПК України у позові не вказаний виклад обставин, якими представник позивача обґрунтовує позовні вимоги поважні причини по яким позивач не звернулася до нотаріальної контори у встановлений законом строк, а також зазначення доказів, що підтверджують обставини поважності пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців від дня відкриття спадщини, що заважало їй звернутись до нотаріальної контори.

Відповідно до ч.6 ст.175 ЦПК у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Формою розгляду справ цивільної юрисдикції є провадження (позовне, наказне та окреме).

Враховуючи характер позовних вимог, спір повинен вирішуватись в порядку позовного провадження, відповідно до ч.3 ст.15 ЦПК України.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи викладене, вважаю, що відсутність письмового звернення позивача до нотаріуса про прийняття спадщини (заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину), а також відсутність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позбавляє дійти висновку суд про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання спадкових прав позивача.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про нотаріат» вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Доказами зазначеного звернення є: письмова заява позивача до нотаріальної контори про прийняття спадщини (видачу свідоцтва про право на спадщину), Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкової справи, постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Вважаю, що відсутність письмового звернення позивача до нотаріуса про прийняття спадщини (заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину), а також відсутність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позбавляє дійти висновку суд про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання спадкових прав позивачів.

Звернення до нотаріуса також необхідне для з`ясування факту відкриття спадщини після смерті спадкодавця і визначення кола спадкоємців.

Крім того, 18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29.06.2023 № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України, а саме наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частина 6 ст. 14 ЦПК України викладена у наступній редакції: адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно абз. 2 ч. 5 ст. 14 ЦПК України визначено, що Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Однак, в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у поданій до суду заяві представником позивача не зазначено відомостей про наявність або відсутність у сторін зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Встановлено, що позовну заяву подано представником, адвокатом Столярчук Т.П., яка згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України, зобов`язана зареєструвати свій електронний кабінет в ЄСІТС, проте, остання не має такого в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому представник позивача попереджається, що у разі не усунення недоліків позовної заяви в строк, вказаний в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута йому.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 190, 258 - 260, 353, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву представника - адвоката Столярчук Тетяни Петрівни, подану в інтересах ОСОБА_1 до Болехівської міської ради Івано-Франківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути вказані недоліки заяви у семиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку невиконання в строк позивачем вимог закону вказаних в ухвалі судді, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Скригун В.В.

01 квітня 2024 року