Провадження № 2/752/766/24
У Х В А Л А

10 грудня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Ахмеяна Б.А.,

у місті Києві в приміщенні суду, розглянувши справу за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

встановив:

08.09.2015 року ПАТ «Дельта Банк» звернулося до Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором з ОСОБА_1 , ОСОБА_1 ..

Ухвалою судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 07.10.2015 року позовну заяву ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернуто позивачу для звернення до належного суду.

Апеляційний суд Дніпропетровської області 14.04.2016 року постановив ухвалу якою ухвалу Бабушкінського районного суду Дніпропетровської області від 07.10.2015 року скасував з передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

15.08.2016 року суддею Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська відкрито провадження у справі за позовною заявою ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

17.02.2021 року ухвалою судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська призначено справу за позовною заявою ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 29.07.2021 року зазначену справу передано за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва.

07.07.2022 року справу прийнято до провадження головуючим суддею.

Ні у підготовчі засідання, ні у судові засідання для розгляду справи по суті, призначені на 17.11.2022 року, 24.04., 19.09., 08.12.2023 року та 02.04.2924 року сторони у справі не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, з будь-якими клопотаннями пов`язаними з розглядом справи до суду не зверталися.

02 квітня 20245 року судом було постановлено ухвалу про залучення до участі у справі для представництва інтересів позивача ПАТ «Дельта Банк» - уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Матвієнка А.А. з огляду на отриману інфоромацію з мережі інтернету, а саме сайту - Опендатабот що ПАТ «Дельта Банк» , перебуває у стадії припинення, на вчинення дій від імені зазначеної юридичної особи рішенням Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 22.06.2023 року №746 призначено уповноважену особу фонду гарантування вкладів фізичних осіб - Матвієнка Андрія Анатолійовича.

У судові засідання, призначені на 22.08. та 10.12.2024 року уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Матвієнко А.А. не забезпечив явку у судове засідання представника для представництва інтересів ПАТ «Дельта Банк», судові повістки надіслані на адресу уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Матвієнка А.А. повернуто до суду з довідкою відділу зв`язку про причини повернення - адресат відсутній за вказаною адресою.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Отже, судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення позивача про судові засідання щодо розгляду справи по суті.

Відповідно до правил п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до статті 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, розумні строки розгляду справи судом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Наразі, приймаючи до уваги, що позивач або ж його представник повторно не з`явилися у судове засідання, а їх нез`явлення до суду перешкоджає судовому розгляду справи по суті, відповідно суд доходить висновку, що позовну заяву ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором має бути залишено без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, останній має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд -

ухвалив:

позовну заяву публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею

(частина 2 статті 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду (частина 1 статті 353, стаття 355 ЦПК України).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (стаття 354 ЦПК України).

Суддя: Плахотнюк К.Г.