Справа № 355/2008/24
Провадження № 2/355/1001/24
09 грудня 2024 року Баришівський районний суд Київської області
у складі: головуючого-судді Чехова С.І.
за участю секретаря Котенко Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
До суду звернулась позивачка ОСОБА_1 з позовною заявою у якій просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції у Київській області, за актовим записом №44 .
Свою позовну заяву обґрунтовує тим, 03 червня 2014 року між позивачкою та відповідачем укладено шлюбу, який був зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис №44. Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Одруження з відповідачем виявилося невдалим, а спільне життя не склалося через непорозуміння один одного, різні погляди на життя, щодо створення сімї, сімейних відносин, ведення спільного господарства. Між подружжям часто виникають сварки, свідком яких нерідко є сумісна дитина. Фактично подружжя спільного господарства не веде, а з липня 2024 року шлюбні відносини фактично припинені.
Позивачка ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась, Про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином. До початку розгляду справи надіслала клопотання про розгляд її позову за її відсутності, а також просила відмовити в задоволенні клопотання відповідач про надання строку на припинення, оскільки примирення між ними не відбувається, а відповідач тільки погіршує відносини.
Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи на 11 листопада 2024року о 09 годин 00 хвилин, до початку розгляду справи надіслав клопотання про надання строку на примирення термінам на 3 місяці.
Суд прийшов до такого висновку відповідно доп.п.3,4 ч.8, ч.11 ст.128 ЦПК України слід, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи та клопотання відповідача про надання строку на примирення, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання відповідача відмовити, а позовні вимоги задовольнити, оскільки:
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у Постанові від 15 січня 2020 року у справі № 200/952/18, надання строку для примирення подружжя є лише правом суду, а не його обов`язком.
Як зазначено позивачкою у позовній заяві, вони з відповідачем тривалий час шлюбні відносини не підтримують, з липня 2024 року проживають окремо, спільного господарства не ведуть, не мають спільного бюджету, сім`я розпалася та існує лише формально.
Примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом.
Наявність наміру для примирення лише в одного з подружжя без згоди на це іншої сторони не є правовою підставою для надання строку для примирення.
Таким чином, враховуючи викладене, а також те, що позивачка категорично заперечувала щодо надання строку на примирення, суд приходить до висновку про відсутність підстав для надання подружжю строку для примирення, а тому у задоволенні клопотання відповідача про надання строку на примирення слід відмовити.
Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Як слід з копії паспорта позивачка та відповідач є громадянами України.(а.с.4,8)
Згідно копії свідоцтва про шлюб ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрували шлюб 03 червня 2014 року про що зроблено актовий запис №44 за місцем реєстрації у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Баришівсського районного управління юстиції у Київській області. Після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка ОСОБА_5 , дружини ОСОБА_5 . (а.с.6)
Від сумісного життя в подружжя є малолітня дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 12)
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України "Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення ".
Отже, було встановлено, що позивачка не бажає знаходитись у шлюбі з відповідачем, вимоги позивачки законні та підлягають задоволенню, збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення, а примирення є недоцільним.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.
Оскільки позивачка не ставила питання щодо повернення дошлюбного прізвища, тому дане питання судом не вирішувалося.
Згідно ч. 2 ст.114, абз. 2 ч. 3 ст.115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до ч.1 п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Отже сплачений судовий збір стороною позивача повинен бути стягнутий з сторони відповідача, оскільки позовні вимоги позивача були задоволені.
Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112-114 СК України, ст. ст.4, 7, 10, 11, 81, 130, 141, 223, 247,263-266,274 ЦПК України,-
У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про надання строку на примирення, відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований 03 червня 2014 року року про що зроблено актовий запис №44 за місцем реєстрації у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції у Київській області.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНКПП: НОМЕР_2 ) 1211,20 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок сплачений нею судовий збір під час подачі позовної заяви до суду.
Заочне рішення може бути переглянуто судом який його ухвалив за письмовою заявою відповідача , поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити рішення в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів, з дня його проголошення, шляхом направлення скарги через Баришівський районний суд.
Рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов