Справа № 2/714/264/24
У Х В А Л А

Іменем України

13 грудня 2024 року м. Герца

Суддя Герцаївського районного суду Чернівецької області Козловська Л.Д. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де треті особі, які не заявляють самостійних вимог є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 , звернулась в суд із позовною заявою про визнання права власності на майно до відповідача ОСОБА_2 , де треті особі, які не заявляють самостійних вимог є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Відповідно до ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позовна заява ОСОБА_1 не може бути призначена до розгляду, підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Тобто, розмір та порядок сплати судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Закон України «Про судовий збір» визначає порядок сплати судового збору, встановлює ставки, які залежать від змісту позовних вимог (майнового, немайнового характеру), інших заяв процесуального характеру, статусу особи позивача (юридична, фізична особа).

Так, згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028 гривні.

Отже, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру у 2024 році передбачено максимальний розмір судового збору 15140 гривень 00 копійок.

Наведений вище Закон визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачкою не надано доказів на підтвердження сплати судового збору та відсутні посилання на докази щодо наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Так, позивачем в прохальній частині позовної заяви об`єднано вимоги майнового та немайнового характеру, а тому остання має сплатити судовий збір за подання позовної заяви за вимогами майнового та немайнового характеру відповідно до п.п. «1.1» «1.2» «1.6» ч.2 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» - 14 252 грн.91 коп.:

1211 грн.20коп?2=2422 грн. 40 коп. - за вимогами немайнового характеру;

5915 грн.20 коп.?2%=11 830 грн.50 коп. - за вимогою майнового характеру.

Додатково слід звернути увагу на наступне.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Позивачем зазначено відповідачем неповнолітну ОСОБА_2 .

У відповідності з вимогами ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена (ч.2 ст.59 ЦПК України).

Неповнолітня особа, зазначена позивачкою в суб`єктному складі позовної заяви не може бути відповідачем по даній справі, оскільки дана особа не має цивільної процесуальної дієздатності та не може самостійно здійснювати цивільні процесуальні права, а також виконувати свої обов`язки в суді.

Оскільки діючим законодавством не передбачена можливість дитини особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, для вирішення заявлених позивачем вимог щодо неповнолітньої особи необхідно було зазначити в суб`єктному складі законного представника, який діє в інтересах неповнолітнього відповідача.

Однак позивачкою не зазначено в суб`єктному складі позовної заяви законного представника неповнолітньої ОСОБА_2 .

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.47, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де треті особі, які не заявляють самостійних вимог є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права власності на майно - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачці та повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 10 (десять) днів з дня отримання позивачкою ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачці.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя