Справа № 216/6854/23
провадження 2/216/812/24
УХВАЛА

іменем України

31 травня 2024 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі головуючого судді Кузнецова Р.О.,

за участі

секретаря судового засідання Максименко А.М.,

представника відповідача адвоката Бондаренка Є.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі судових засідань №4 приміщення суду в м. Кривому Розі Дніпропетровської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини.

31 жовтня 2023 року на підставі ухвали суду, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої здійснюється у спрощеному позовному провадженні.

28.11.2023 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 листопада 2023 року постановлено перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження.

30 листопада 2023 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив.

08 грудня 2023 року на адресу суду надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини.

12 січня 2024 року на адресу суду надійшов повторний відзив на позовну заяву про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини.

В підготовче судове засідання призначене на 18.01.2024 о 09:00 позивач не з`явилась про час та місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів ЦПК України, надала суду заяву про відкладення розгляду справи, оскільки не має змоги прибути на судове засідання за сімейними обставинами та просила без її участі судове засідання не проводити.

Слухання справи відкладено та призначено наступну дату підготовчого судового засідання на 22.02.2024 о 09:00 годині.

21 лютого 2024 року на адресу суду надійшло клопотання позивача, в якому остання просила суд відкласти розгляд справи та надати змогу ознайомитись з матеріалами справи.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача адвокат Бондаренко Є.В. заперечував щодо повторного відкладення підготовчого судового засідання, та зазначив, що позивач, не вперше просить суд відкласти розгляд підготовчого судового засідання за сімейними обставинами, а тому дане клопотання не заслуговує на увагу.

В підготовчому судовому засіданні яке призначене на 21.03.2024 позивач просила суд відкласти розгляд справи, оскільки має намір скористатись правом на правову допомогу та залучити адвоката, слухання справи відкладено втретє за клопотанням позивача до 15.04.2024.

В підготовче судове засідання призначене на 15.04.2024 позивач не з`явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, була належним чином повідомлено про що наявна в матеріалах справи розписка (а.с.93).

В підготовче судове засідання призначене на 01.05.2024 позивач не з`явилась, про час та місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином відповідно до вимог ЦПК України, а саме за допомогою судової повістки-повідомлення про виклик до суду (а.с. 96), яку було отримано позивачем, про що свідчить довідка про доставку SMS повідомлення у додаток Viber від 15.04.2024 (а.с. 98).

В підготовче судове засідання, яке призначене на 31.05.2024 позивач не з`явилась, про час та місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином відповідно до вимог ЦПК України, а саме за допомогою судової повістки-повідомлення про виклик до суду (а.с. 101), яку було отримано позивачем, про що свідчить довідка про доставку SMS повідомлення у додаток Viber від 15.04.2024 (а.с. 102).

31 травня 2024 року в підготовчому судовому засіданні представник відповідача просив суд залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивач систематично не з`являється в підготовчі судові засідання.

Будь-яких заяв та клопотань з боку позивача до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представника відповідача, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Trukh v. Ukraine, №50966/99 від 14.10.2003; Aleksandr Shevchenko v. Ukraine, №8371/02 від 26.04.2007).

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21 вересня 2020 року по справі №658/1141/18.

У зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що неявка позивача у підготовчі судові засідання є зловживанням своїми процесуальними правами, які передбачені чинним законодавством, що призводить до зволікання розгляду даної справи.

Отже на думку суду, неявка в підготовчі судові засідання позивача, яка належним чином повідомлялась про час та місце проведення підготовчого судового засідання є її волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права безпосередньої участі у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому суд вважає можливим, в силу вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, залишити позов без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 3 ст. 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1, ст.ст. 257, 258-260 ЦПК України суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Р.О.КУЗНЕЦОВ