Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" липня 2024 р. м. Іршава

Суддя Іршавського районного суду Закарпатської області Даруда І.А. при секретарі судових засідань Кинів Д.Л., у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Іршава, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що він ОСОБА_1 , перебуває у шлюбі з ОСОБА_2 , який зареєстрований 21.08.2020 року у Чечелівському районному у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), за актовим записом № 682. Наведене підтверджується свідоцтвом про шлюб.

Як зазначає позивач, між ними зникли почуття любові та поваги один до одного, сторони мають діаметрально різні погляди на сімейне життя.

Сімейних стосунків між ними не існує, спільного господарства не ведуть. Разом не мешкають приблизно вже три роки. Сторони припинили спілкування, позивач ОСОБА_1 зв`язок з відповідачкою ОСОБА_2 не підтримує її місцезнаходження на даний час позивачу невідомо, тому оскільки шлюб має формальний характер, він не бажає надалі перебувати з відповідачкою у шлюбі.

Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.Спір щодо поділу майна між сторонами відсутній.

Позивач, вважає, що подальше збереження шлюбу між ними неможливе, тому він бажає його розірвати. Також, акцентує увагу суду на тому, що відсутність вільної згоди на розірвання шлюбу іншим з подружжя не є перепоною. В Україні регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння. Встановивши право одного з подружжя на пред`явлення позову про розірвання шлюбу, держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу

Позивач просить суд не надавати строк для примирення, оскільки збереження шлюбу суперечитиме його інтересам і подальше його існування буде порушувати його право на добровільне перебування у шлюбі.

Позивач ОСОБА_1 та в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом надсилання судових повісток про виклик до суду, натомість просив розгляд справи проводити у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом надсилання судових повісток про виклик до суду та розміщенням оголошення про виклик до суду на сайті Іршавського районного суду Закарпатської області. (а.с.36, 38, 39, 41)

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав:

В судовому засіданні належними доказами встановлено, ОСОБА_1 , перебуває у шлюбі з ОСОБА_2 , який зареєстрований 21.08.2020 року у Чечелівському районному у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), за актовим записом № 682. Наведене підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 13).

Як зазначає позивач, між ними зникли почуття любові та поваги один до одного, сторони мають діаметрально різні погляди на сімейне життя.

Сімейних стосунків між сторонами не існує, спільного господарства не ведуть. Разом не мешкають приблизно вже три роки. Сторони припинили спілкування, позивач ОСОБА_1 зв`язок з відповідачкою ОСОБА_2 не підтримує її місцезнаходження на даний час позивачу невідомо, тому оскільки шлюб має формальний характер, він не бажає надалі перебувати з відповідачкою у шлюбі.

Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.

Спір щодо поділу майна між сторонами відсутній.

На підставі чого, суд погоджується з твердженнями позивача, про те, що подальше збереження шлюбу між ними неможливе, тому він бажає його розірвати. Також, акцентує увагу суду на тому, що відсутність вільної згоди на розірвання шлюбу іншим з подружжя не є перепоною. В Україні регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння. Встановивши право одного з подружжя на пред`явлення позову про розірвання шлюбу, держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу

Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

При таких обставинах справи, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача настоювати на розірванні шлюбу є вагомими підставами для розірвання шлюбу, подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їхнім інтересам.

Відповідно до ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Керуючись ст.ст.4, 12,19, 83, 175, 177,184 , 259 , 263, 265, 268 ЦПК України, ст. ст.105, 110, 112 СК України суд,

Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, укладений 21.08.2020 між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 21.08.2020 року у Чечелівському районному у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Дніпро ), за актовим записом № 682 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , суму сплаченого судового збору в розмірі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні, шістдесят копійок)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: І. А. Даруда