Шаргородський районний суд
У Х В А Л А

10 січня 2024 року

м. Шаргород

Справа № 152/34/24

Провадження № 2/152/100/24

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Т.О., розглянувши та перевіривши на відповідність вимогам ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Лисий Олександр Васильович, до ПАТ «АЛЬФА БАНК» правонаступником якого є АТ «СЕНС БАНК», з участю третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 про звільнення майна з-під арешту,

встановив:

08.01.2024 адвокат Лисий О.В. в інтересах та від імені ОСОБА_1 звернувся до Шаргородського районного суду Вінницької області з вказаним позовом, у якому просить скасувати арешт рухомого майна транспортного засобу «БАЗ», модель А079.19, тип автобус D, білого кольору, номер об`єкта Y7FA827, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2006 року випуску, який належав ОСОБА_2 .

Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За приписами ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК.

Згідно з положеннями цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст. ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 на відповідність вимогам ЦПК України, вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові-для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України),а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку ,офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи)захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні ;якщо позов подано до кількох відповідачів -зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви;зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально - правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Відповідно до ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» відповідачами у справах про зняття арешту з майна є особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на тому, що відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанови від 26 листопада 2019 року у справі №905/386/18, від 05 травня 2020 року у справі №554/8004/16, від 07 квітня 2021 року у справі №174/474/17). Подібний висновок було підтверджено в постанові Верховного Суду від 27.01.2023 по справі № 343/565/21.

Отже, відповідачем у позовній заяві має бути зазначена особа, в інтересах якої був накладений арешт на майно, а орган котрий вносив відомості про арешт рухомого майна залучений до участі в справі як третя особа.

Адвокат Лисий О.В. зазначив відповідачем у позовній заяві ПАТ «АЛЬФА БАНК», в той же час зазначає, що правонаступником цього Банку є АТ «СЕНС БАНК», але жодних документів у підтвердження цього факту на надає.

Таким чином, представнику позивача у позовній заяві слід визначитись з колом та процесуальним статусом осіб, які будуть брати участь у справі.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім цього, представником позивача адвокатом Лисим О.В. на підтвердження своїх вимог та підстав для звернення до суду не надано документи, на підставі яких позивач набув право власності на арештоване майно, та на підставі яких накладено арешт на транспортний засіб, або інші документи, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, про неможливість надання вказаних доказів не зазначає, клопотання про їх витребовування, в зв`язку неможливістю самостійного їх отримання не подає.

Положеннями ч.1 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Ця вимога чинного законодавства позивачем не виконана, до позовної заяви не долучено копії всіх документів, що додаються до неї, відповідачу і третій особі.

Згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Такими процесуальними наслідками є залишення документів без руху.

Адвокатом Лисим О.В., в порушення вимог ч. 6 ст. 14 ЦПК України подано до суду позовну заяву в інтересах ОСОБА_1 , в паперовому варіанті, хоча адвокат зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Крім того, представником позивача не зазначено у позовній заяві про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача.

Вказані недоліки позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ч.1, ч.2 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2, 3 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху та надати адвокату Лисому О.В. строк для усунення вищевказаних недоліків шляхом подання позовної заяви в новій редакції.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Лисий Олександр Васильович, до ПАТ «АЛЬФА БАНК» правонаступником якого є АТ «СЕНС БАНК», з участю третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Повідомити представника позивача ОСОБА_1 адвоката Лисого О.В. про необхідність виправлення недоліків позовної заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним копії даної ухвали і роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Копію цієї ухвали надіслати адвокату Лисому О.В. на адресу його електронної пошти.

Ухвала про залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала постановлена та підписана суддею 10.01.2024.

Суддя: Т.О. Соколовська