Справа № 950/1778/24
Провадження № 2/950/545/24
ЛЕБЕДИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 червня 2024 року м. Лебедин

Суддя Лебединського районного суду Сумської області Косолап В.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Міністерства оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту перебування на утриманні,

в с т а н о в и в:

Адвокат Петухов Андрій Юрійович, в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Міністерства оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_1 у якій просить встановити факт того, що ОСОБА_1 , перебувала на утриманні ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у період з 2018 року по 19.09.2023.

У своєму позові ОСОБА_1 зазначає про те, що її брат ОСОБА_3 загинув під час виконання бойового завдання в районі населеного пункту Курахове, Покровського району, Донецької області. З 1993 року позивач разом із братами та батьками проживали в с. Гарбузівка, а згодом у с. Підопригори. Стверджує, що до моменту загибелі брата, останній постійно піклувався про неї, утримував, допомагав її дітям. Установлення факту перебування на утриманні необхідне позивачу для отримання виплати одноразової грошової допомоги у зв`язку з загибеллю брата, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168. Заявлена вимога пов`язана із захистом прав позивача, зокрема спадкових.

Суд залишає позовну заяву без руху як таку, що подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою у якій просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме з метою отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку з загибеллю брата та реалізації нею спадкових прав.

Згідно з ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, серед іншого, - проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 № 5 роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: - згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Тобто, чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

У порядку окремого провадження суд розглядає цивільні справи за відповідною заявою у якій заявник викладає свої вимоги.

При цьому в даному випадку представник ОСОБА_1 звернувся до суду саме з позовною заявою, вказуючи на неможливість одержати документ, який посвідчує факт, який має юридичне значення.

Однак, із позовної заяви не вбачається наявність таких обставин. Натомість представник указує, що позивач не зверталась до Міністерства оборони України та ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про виплату одноразової грошової допомоги.

Звернувшись до суду саме з позовною заявою позивач заявляє лише вимогу про встановлення факту, натомість інші вимоги, зокрема щодо спадкового майна, відсутні. Крім того станом на момент звернення до суду відсутні докази неможливості реалізації позивачем її спадкових прав, а саме до позовної заяви не додано постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, інших доказів, які б свідчили про неможливість реалізації позивачем її спадкових прав.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Визнання прав чи їх захист на майбутнє, суперечитиме завданням цивільного судочинства, визначених ст. 2 ЦПК України, відповідно до якої захисту підлягають вже порушені, невизнані або оспорювані права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, інтереси держави.

За змістом статті 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Обґрунтування підстав звернення до суду із позовною заявою в порядку позовного провадження або заявою про встановлення факту в порядку окремого провадження має значення для вирішення питання щодо належного розгляду даної справи за відповідними правилами, передбаченими ЦПК України.

Також суд указує на те, що відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зокрема у позові відсутні будь-які відомості щодо наявного спору між сторонами. Крім того, в якості відповідачів позивач зазначає: ОСОБА_2 , головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Міністерство оборони України, однак вимог до указаних відповідачів ОСОБА_1 не заявлено.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- зазначити обґрунтування звернення до суду з позовною заявою в межах даної справи щодо встановлення факту, що має юридичне значення;

- докази неможливості реалізації позивачем її спадкових прав;

- обґрунтування залучення ОСОБА_2 , головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Міністерства оборони України до участі у справі в якості відповідачів та вимоги до таких відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, Міністерства оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту перебування на утриманні залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу усунути недоліки поданої заяви у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі неусуненя недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню позивачу.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Вадим КОСОЛАП