Справа № 308/2611/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Деметрадзе Т.Р.,

секретаря судового засідання Корень В.Т.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

її представника Козар М.В.,

представника відповідача Козакова М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, цивільну справу за позовною заявою адвоката Козар Михайла Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завданої матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовною заявою адвоката Козар М.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завданої матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири.

Позов мотивовано тим, що в квартирі АДРЕСА_1 , проживає ОСОБА_1 , яка користується квартирою на підставі договору позички від 05.09.2021 року із ОСОБА_3 , яка є власником даної квартири.

Зазначає, що квартира АДРЕСА_2 в даному будинку належить ОСОБА_4 , в якій він і проживає. 08.12.2022 квартиру, де мешкає ОСОБА_1 , було затоплено. Факт затоплення підтверджується Актом про залиття від 08.12.2022 року, складеного ОСББ «Коцюбинського, 26».

Зауважує, що згідно Акту про залиття від 08.12.2022 року, 08.12.2022 року в квартирі АДРЕСА_3 виявлено потоки води по стінам, капає вода зі стелі, здуття ламінату та плінтусів, мокра гіпсокартонна стеля. Підтоплення вже не вперше. Сусід ОСОБА_4 , який є винуватцем підтоплення комісію до себе в квартиру не впустив і в подальшому від отримання акту відмовився». Вказує, що винуватцем затоплення квартири АДРЕСА_3 комісія визнала саме відповідача.

Відповідно до Звіту «Про визначення матеріальних збитків в наслідок затоплення квартири АДРЕСА_1 » від 13.01.2023, вартість матеріального збитку, отриманого внаслідок затоплення квартири, становить 44072,00 грн. Однак, відповідач фактично відмовився самостійно відшкодувати завдану шкоду.

За такого, позивач просить суд стягнути із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 завдані матеріальні збитки внаслідок залиття квартири в розмірі 44 072 грн., включаючи понесені витрати на послуги оцінювача в розмірі 6000 грн., моральну шкоду у розмірі 15 000 грн., а також витрати на правничу допомогу.

Не погоджуючись з позовним вимогами, представником відповідача було подано відзив на позов, зміст якого зводиться до наступного.

Вказує, що 08.12.2022 квартира АДРЕСА_1 , не була затоплена з вини відповідача. Обставини справи, викладені позивачем, є недостовірним і не відповідають дійсності. Незважаючи на те, що будинок на декілька квартир, ніхто не повідомив відповідача та власника квартири АДРЕСА_2 про факт створення комісії та складання акту про залиття. Зазначений акт складено без участі власника квартири, відповідача. Ніхто з членів комісії не надавав власнику та відповідачу зазначений акт для підписання. Жодна претензія на адресу власника чи відповідача не надходила.

Зауважує, що позивач без присутності відповідача була у квартирі, де він проживає, переконалася у відсутності підтікань, та незважаючи на те, що проживаючи в одному будинку сторони по справі систематично зустрічаються, в той же час позивач жодним словом не обмовилася ні про складання акту, ні про факт надіслання претензії, ні про подання до суду заяви.

Представник відповідача зазначає, що будинок АДРЕСА_4 збудований на початку минулого століття, капітальний ремонт, заміна внутрішньобудинкових інженерних мереж і комунікацій не здійснювалися щонайменше останні 50 років. В той же час, нові власники активно підключають до внутрішньо-будинкової мережі нові пристрої. Балансоутримувачем внутрішньо будинкової мережі, ймовірно, є ОСББ. Згідно матеріалів Інвентарної справи в будинку АДРЕСА_4 , на першому поверсі розташована квартира АДРЕСА_3 , на другому поверсі квартира АДРЕСА_2 , власники яких не є учасниками справи, з врахуванням чого ОСОБА_4 не є належним відповідачем по справі.

Наголошує, що договір позички відповідач вважає удаваним, підтвердженням чого є відсутність відповідної декларації, поданої власником в 2020, 2021 та 2022 роках. Квартира АДРЕСА_2 та квартира АДРЕСА_5 розміщені на другому поверсі над квартирою АДРЕСА_3 і приєднані до загального стояку, а протягом 2020-2022 років і в квартирі АДРЕСА_3 , і в квартирі АДРЕСА_5 власники/користувачі здійснювали ремонтні роботи.

Крім того, зазначає, що складений акт не відповідає нормативним вимогам, а Звіт про визначення матеріальних збитків є неналежним доказом по справі. Щодо заявленої моральної шкоди зазначає, що прикласти позивачу зусиль варто було в той момент, коли відбулось протікання, зняти фрагмент стелі та встановити дійсне місце протікання, а не безпідставно, на ґрунті неприязних відносин стверджувати вину відповідача.

На підставі наведеного, у задоволенні позову просить відмовити та вирішити питання розподілу судових витрат.

Також в матеріалах справи міститься відзив залученого відповідача ОСОБА_2 із запереченнями на позов аналогічного змісту, поданого представником ОСОБА_4 .

Позивач та її представник у судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримали та просили суд задоволити таку у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечила проти вимог позивача, вкотре наголосила, що протікання відбулось не з квартири її довірительки та підтримала доводи відзиву.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні вказала, що мешкала у кв. АДРЕСА_5 . Вказала, що у 2018 році вона купила вказану квартиру та зробила у такій ремонт. Зауважила, що перед новим роком 2022 року, прийшла її сусідка знизу і сказала, що її затопили, до інших сусідів не достукалась. Потім прийшов ОСОБА_6 з роботи і почав кричати, що сусідку знизу затопила саме вона, а не він. Пояснила, що акт складався у її присутності та був нею підписаний, у якому були зафіксовані пошкодження квартири АДРЕСА_3 . Додала, у квартиру ОСОБА_4 нікого не пустили та двері не відкрили.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснила, що проживає у кв. АДРЕСА_6 та є головою ОСББ. Пояснила, що за її участі було оглянуто квартиру АДРЕСА_3 та зафіксовано пошкодження внаслідок залиття. Додала, що інша квартира АДРЕСА_5 , яка знаходилась над залитою квартирою, була сухою, а в квартиру відповідача їх не впустили. При яких обставинах складався акт свідок не повідомила, оскільки з того часу пройшло близько 2-х років, однак вказала, що до ОСОБА_4 вони не телефонували.

Заслухавши пояснення позивача та її представника, доводи представника відповідача, покази свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши у сукупності зібрані докази, суд вирішив провести розгляд справи в порядку письмового провадження за наявних матеріалів справи, та приходить до наступного висновку.

За приписами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з ст. 3 ч. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, 05.09.2021 між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 укладено договір позички квартири, згідно якого Позичкодавець передав у виключне строкове та безоплатне користування Користувачу квартиру АДРЕСА_7 .

Судом встановлено, що згідно наявної у матеріалах справи довідки з КП «Архітектурно-планувальне бюро» Ужгородської міської ради №484/23 від 17.11.2023, власником квартири АДРЕСА_8 , є ОСОБА_2 згідно договору купівлі-продажу від 24.04.1997.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.12.2023 замінено ОСОБА_4 на належного відповідача ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом адвоката Козар Михайла Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення завданої матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири.

Так, з оглянутого Акту про залиття від 08.12.2022 року, складеного ОСББ «Коцюбинського, 26» вбачається, що такий складений у зв`язку з тим, що кімната та коридор у квартирі АДРЕСА_3 залив сусід з квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_4 .

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню піддягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в їх заподіянні.

Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Таким чином, системний аналіз норм чинного законодавства щодо відшкодування шкоди свідчить про те, що предметом доказування у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири є обставини щодо факту залиття квартири, особи завдавача шкоди, причинного зв`язку між діями завдавача та наслідками у вигляді шкоди, вини завдавача шкоди у завданні збитків, розміру збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири.

Як на підтвердження завдання шкоди залиттям квартири відповідачем, позивачем надано Акт про залиття від 08.12.2022.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт.

Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта.

Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Зазначається присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін.

В акті повинно бути відображено дату складання акта, прізвища, ініціали та займані посади членів комісії, прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди, адреса квартири, поверх, форма власності, прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість, висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття.

Акт має бути підписаний всіма членами комісії.

Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та особами з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Оцінюючи наданий позивачем Акт про залиття від 08.12.2022 року суд зазначає, що даний доказ не відповідає за формою та змістом затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, у такому не вказано причини залиття та у якій із систем виникло пошкодження.

Крім того, стороною відповідача було додано Акт обстеження від 19.07.2023 КП «Водоконал м. Ужгород», згідно якого контрольні показники води пломби цілі, ознак протікання та втручання до внутрішньої мережі не виявлено з дати установки лічильника. Також позивачем не доведено, що відповідача було повідомлено про створення комісії та складення акту, що підтверджено показами свідка ОСОБА_7 , яка у судовому засіданні повідомила, що ОСОБА_4 ніхто не телефонував.

Одночасно, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Також позивач до закриття підготовчого засідання не скористалася своїм правом та не подала клопотання про призначення судової експертизи, тому суд не може встановити, які причини залиття квартири та хто є винним в даному залитті. На переконання суду, в матеріалах справи відсутні докази, на підставі яких можна встановити обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням всіх обставин справи, суд приходить до перекоання, що позивачем не доведено тих обставин, на які вона посилається як на підставу позову та приходить до висновку, що у задоволені позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди слід відмовити у зв`язку з недоведеністю.

Що стосується вимог позивача про стягнення моральної шкоди, суд зазначає, що дана позовна вимога є похідною від основної вимоги, то у зв`язку з відмовою у задоволенні основної вимоги зазначена позовна вимога також не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі відмови в позові, судовий збір покладається на позивача, тому суд вважає за необхідне покласти витрати, пов`язані із розглядом справи на позивача.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 77, 81, 89, 141, 259, 263-268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Козар Михайла Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завданої матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Т.Р. Деметрадзе