Справа № 694/2836/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"05" листопада 2024 р. м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Смовж О.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування житлового будинку удаваним, визнання його договором купівлі-продажу, визнання права власності на частину житлового будинку з надвірними та господарськими спорудами,

встановила:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування житлового будинку удаваним, визнання його договором купівлі-продажу, визнання права власності на частину житлового будинку з надвірними та господарськими спорудами.

Згідно з частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5, 7 ч. 3 ст.175 Цивільного процесуального кодексу України (далі- ЦПК України) позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

У прохальній частині позову позивач просить визнати договір дарування житлового будинку, укладений 07.12.2004 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , удаваним, визнати його договором купівлі-продажу, визнати за ОСОБА_1 право власності на частину житлового будинку з надвірними та господарськими спорудами по АДРЕСА_1 , що зареєстрований на ім`я ОСОБА_5 .

Водночас, відповідачами у позові зазначає лише ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які не є учасниками спірних договірних правовідносин, а є учасниками у спадкових правовідносинах.

Визначаючись із позовними вимогами, позивач пов`язує їх з поділом спільного майна осіб, які проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Виходячи з такого, суд зазначає, що для визначення осіб як таких, що перебувають у фактичних шлюбних відносинах, для вирішення майнового спору на підставі ст. 74 СК України, суд повинен встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу в період, протягом якого було придбано спірне майно.

Позовна заява не містить відомостей про встановлення такого факту.

Більше з тим, у позові ОСОБА_1 стверджує, що проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_5 з 2000 року, разом з тим, з додатків до позовної заяви вбачається, що зазначені особи на той час перебували в офіційних зареєстрованих шлюбах з іншими особами. ОСОБА_1 розірвала шлюб 29.06.2004 року, а ОСОБА_5 11.10.2007 року. Житловий будинок з надвірними та господарськими спорудами по АДРЕСА_1 , зареєстрований 11.02.2006 року на ім`я ОСОБА_5 . Тобто, житловий будинок придбаний під час зареєстрованого шлюбу ОСОБА_5 з іншою особою.

Відтак, позов містить суперечливі дані, можливо й помилки у датах, що не дає суду можливості визначитися із належним колом учасників справи, виходячи із співставлення обґрунтувань та назви позову та його кінцевих позовних вимог.

Зазначені питання необхідно привести у відповідність позивачу.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

ухвалила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ спільного майна осіб, які проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу, залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю.Смовж