Справа № 296/5492/24
УХВАЛА

про відмову у відкриття провадження в цивільній справі

"13" червня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шкиря В.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення, дії чи бездіяльності при складанні проекту рішення про відмову, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

12.06.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення, дії чи бездіяльності при складанні проекту рішення про відмову, відшкодування моральної шкоди

В обґрунтування позову зазначила, що під час розгляду її клопотання від 27 листопада 2015 року Житомирською міською радою здійснено істотні порушення законодавства, чим порушено її цивільні права. Вказує, що порушення законодавства полягають у незаконному порушенні строку, встановленого законодавством для розгляду клопотання від 27.11.2015, оскільки її клопотання розглянуте на 49 сесії 20.06.2019, через 44 місяці; незаконній відмові здійснити контроль, що висновок спеціалістів щодо попереднього розгляду матеріалів долучених до клопотання, який застосовується для складання проекту рішення про відмову не складався; не врахуванні при складанні проекту рішення про відмову, документів долучених нею до клопотання від 27.11.2015; порушенням вимог законодавства при складанні проекту рішення про відмову; не врахуванні при складанні проекту про відмову рішення 15 сесії №400 від 21.06.2012 та рішення №193 від 28.05.2003; незаконному викладі висновку по клопотанню від 27.11.2015. Стверджує, що внаслідок таких неправомірних дій відповідача їй спричинено моральну шкоду, яку вона оцінює у розмірі 200 000,00 грн., адже вона зазнала погіршення стану здоров`я, перенесла душевні страждання та була позбавлена можливості реалізовувати звички та бажання, що призвело до погіршення стосунків з оточуючими та інші негативні наслідки.

Вважаю, що у відкриття провадження в цивільній справіслід відмовити виходячи з наступного.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За положеннями ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у статті 16 ЦК України.

Законодавець у ч.1 ст.16 ЦК України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а в ч. 2 цієї статті визначив способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом.

Так, частиною 2 ст. 16 ЦК України встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Таким чином, правом звернення до суду із позовом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи законних інтересів та, відповідно, таке цивільне право або інтерес може бути захищено судом у спосіб, який, зокрема, не суперечить чинному законодавству, договору та має бути ефективним.

Відповідно до приписів п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі визначеного законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Справою адміністративної юрисдикції у розумінні пункту 1 ч.1 ст.4 КАС України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

За правилами п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 ч.1 ст. 4 КАС України).

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один із його учасників - суб`єкт владних повноважень здійснює владні управлінські функції у цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їхні права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Водночас, визначальні ознаки приватноправових відносин - це юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

27.11.2015 ОСОБА_1 звернулася до Голови Житомирської міської ради ОСОБА_2 з клопотанням про надання дозволу на отримання безоплатно у власність земельної ділянки із земель міської ради для будівництва та обслуговування житлового будинку у розмірі 0,10 га за адресою: АДРЕСА_1 .

20.06.2019 рішенням 49 сесії 8 скликання Житомирської міської ради №1501 відмовлено громадянам у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою, згідно з додатком 1.

Згідно додатку 1 до рішення Житомирської міської ради від 20.06.2019 №1501 під 115 номером значиться ОСОБА_1 . Розгляд заяви від 27.11.2015.

Отже, якк встановлено зі змісту позовної заяви та її додатків, ОСОБА_1 вважає, що при розгляді її клопотання від 27.11.2015 ОСОБА_2 , як головою Житомирської міської ради не було дотримано вимог чинного законодавства України при розгляді заяви позивача про надання дозволу на отримання безоплатно у власність земельної ділянки із земель міської ради для будівництва та обслуговування житлового будинку у розмірі 0,10 га за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги про визнання незаконним рішення, дії чи бездіяльності, які полягають у незаконній відмові мати не заборонені законом цивільні права при складанні проекту рішення про відмову по її клопотанню від 27.11.2015 та відшкодування моральної шкоди не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства. Законність таких дій підлягає перевірці адміністративним судом, а вирішення питання про відшкодування моральної шкоди залежить від оцінки судом дій та рішення відповідача як суб`єкта владних повноважень.

Подібний висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 26 листопада 2021 року у справі №295/5101/21 (провадження №61-16527св21) та від 25 січня 2023 року у справі №295/6697/22.

При визначенні предметної юрисдикції справ, суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

У даній справі, між сторонами речові приватноправові відносини не виникли.

З огляду на викладене, вважаю, що правовідносини, які виникли між сторонами у справі, є адміністративно-правовими, а тому справа підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 19, 186, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

У відкритті провадження у цивільній справі № 296/5492/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення, дії чи бездіяльності при складанні проекту рішення про відмову, відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвалу підписано 13.06.2024

Суддя В. М. Шкиря