Справа № 754/1594/23
У Х В А Л А

Іменем України

13 червня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 20 березня 2024 року ухвалено стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість за договором від 05 червня 2018 року в розмірі 363 766,44 грн.

29 травня 2024 року до суду від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення та перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до помилкового рішення, оскільки: у заяві відповідача (позичальника) процентна ставка не зазначена; відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів); матеріали справи не містять підтверджень, що саме з цим Витягом з Тарифів і Витягом з Умов відповідач ознайомилася і погодилася підписуючи заяву - анкету. За таких обставин та без надання підтверджень про конкретні запропоновані Умови та правила, відсутність у анкеті - заяві домовленості сторін про сплату відсотків, надані банком документи не можуть розцінюватися як ті, що підтверджують вказані обставини. Судом порушено з основних принципів цивільного судочинства - принцип змагальності, чим позбавлено відповідача на справедливий суд. Оскільки відповідачем було подано апеляційну скаргу, у прийнятті якої було відмовлено у зв`язку з неподачею заяви про перегляд рішення, то строк на подачу пропущений з поважних причин, якийпросить поновити.

Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ст. 287 ЦПК України).

У відповідності до ст. 288 ЦПК заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як на підставу для скасування заочного рішення відповідач посилається також на те, що судом порушено з основних принципів цивільного судочинства - принцип змагальності, чим позбавлено відповідача на справедливий суд.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження по справі відкрито 08 лютого 2024 року.

Розгляд справи неодноразово призначався - 06.03.23, 13.04.23, 01.06.23, 07.08.23, 25.09.23, 31.10.23, 30.11.23,16.01.24, 29.02.24 та 20.03.24, при цьому відповідач скористалася правом правової допомоги і в її інтересах діяв адвокат протягом вказаного строку.

Справу неодноразово відкладали та, зокрема зв`язку з можливим вирішенням даного спору шляхом укладання між сторонами мирової угоди, тому твердження представника відповідача про те, що судом порушено основний принцип цивільного судочинства - принцип змагальності, чим позбавлено відповідача на справедливий суд, - є безпідставними.

Окрім того, протягом зазначеного строку з 08.02.2023 (дата подання позову) до 20.03.2024 (дата ухвалення рішення) відповідач не скористалася правом надання відзиву або письмових пояснень та доказів для підтвердження заперечень.

Зазначені обставини, викладені в заяві про перегляд заочного рішення не відповідають дійсності та спростовуються наявною в матеріалах справи поштовою кореспонденцією.

Судові виклики направлялись відповідачу за зазначеною відповідачем адресою, а саме за зареєстрованим місцем проживання, у відповідності до відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області.

Разом з тим, інформація про дату та час судового засідання, а також про стадію розгляду справи є загальнодоступною, та публікується на офіційному веб-сайті Судової влади України.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачу було достеменно відомо про розгляд справи в суді та про дати судових засідань, про що свідчать неодноразово подані ним клопотання про відкладення розгляду справи.

Так, рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане вище свідчить, що відповідач не була позбавлена можливості звертатись до суду з запитами, ознайомлюватись з матеріалами справи, перевіряти стан розгляду справи на офіційному веб-порталі.

З огляду на вказане, суд критично оцінює вказані посилання відповідача, як підставу для скасування заочного рішення, та вважає їх необґрунтованими.

Крім вказаного, заява про перегляд заочного рішення суду не містить викладу поважних підстав не подання відповідачем відзиву на позовну заяву, подання доказів на спростування обставин викладених позові.

Як зазначено вище, впродовж розгляду справи з лютого 2023 року по березень 2024 року відповідачем не було виявлено бажання для подання відповідних доказів, їх витребування, заявлення клопотань про призначення експертиз, оспорення поданих позивачем доказів, тощо.

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Враховуючи неодноразові відкладення судових засідань за клопотанням відповідача, а також те, що останньою з березня 2023 року не подано до суду відзиву на позов, не викладено своєї позиції по суті справи та не зазначено перешкод для вчинення вказаних дій в строки, визначені ухвалою про відкриття провадження по справі, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд при ухвалені рішення суду прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача.

Зокрема, суд наголошує на наявності альтернативних механізмів для реалізації своїх прав, зокрема участь в судових засіданнях в режимі відео конференції, виклад своїх заперечень в письмовій формі, направлення доказів засобами електронного або поштового зв`язку.

Разом з тим, суд вважає, що докази, на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для вирішення даної справи, оскільки вони не спростовують встановлені судом обставини у справі.

Відповідачем не вказано в поданій заяві докази, які могли б привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, тобто такі докази, які, якби були відомі суду при розгляді справи, то призвели б до ухвалення інше рішення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду від 20 березня 2024 року.

Керуючись ст. 288 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_1 строк для подачі заяви про перегляд заяви про перегляд заочного рішення у зв`язку з пропуском з поважних причин.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 20 березня 2024 року по справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Строк на апеляційне оскарження рішення відраховується з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 13.06.2024.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва О.Б. Саламон