Справа № 931/688/23
Провадження № 2/931/17/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2024 року смт. Локачі

Локачинський районний суд Волинської області

у складі: головуючого - судді Кідиби Т.О.

за участю: секретаря судового засідання - Гупалик А.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, згідно з яким просить зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою, що належить йому на праві приватної власності з кадастровим номером :01:000:0568, площею 0,1299 га, шляхом відновлення межових знаків та звільнення земельної ділянки.

Позивачем 14.05.2024 року подано до суду письмове клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи у справі для дослідження обставин, що входять до предмету доказування та встановлення яких потребує спеціальних знань, проведення якої просить доручити судовим експертам Волинського відділення Львівського науково-дослідницького інституту судових експертиз при МЮУ.

Позивач та його представник у судовому засіданні клопотання про призначення експертизи підтримали. Просили його задовольнити. Позивач гарантував оплату експертизи.

Відповідач 11.06.2024 року подав письмові заперечення щодо призначення експертизи, просив у задоволенні клопотання відмовити, мотивуючи тим, що таке клопотання подане в ході судового розгляду, з порушенням норм Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Також ним подані письмові заяви про застосування позовної давності у справі та виклик свідків, останнє з яких вирішено судом протокольною ухвалою та задоволено.

У судове засідання 12.06.2024 року відповідач не прибув, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується розпискою (а.с.199), про поважні причини неявки не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи не подав. Згідно із ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, а тому суд дійшов висновку про можливість розгляду поданих учасниками справи клопотань, заяв без участі відповідача.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, вивчивши подані відповідачем письмові заяви, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 2 статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до положень Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-медичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства Юстиції України від 8 жовтня 1998 року №53/5, до основних видів експертиз відноситься Інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; експертиза електронних комунікацій, електротранспортна експертиза; експертиза технічного стану ліфтів; інженерно-механічна; водно-технічна; авіаційно-технічна; теплотехнічна експертиза (п. 1.2.2 Інструкції).

Позивач стверджує, що на даний час позбавлений можливості подати до суду документальну інформацію про площу захопленої відповідачем його земельної ділянки. Хоча відповідно до листа - відповіді Головного управління Держгеокадастру у Волинській області від 06.11.2023 р. №29-3-0.2-4078/2-23 земельна ділянка, площею 0,1299 га, кадастровий номер :01:000:0568, яка належить на праві приватної власності позивачу ОСОБА_1 та земельна ділянка, площею 0,2500 га, кадастровий номер :01:000:0650, належна на праві приватної власності відповідачу ОСОБА_4 - між собою не пересікаються.

Однак, перевірити відповідність внесених відомостей про межу зазначених земельних ділянок їх фактичному розташуванню в натурі (на місцевості) можливе при виконанні робіт із землеустрою, проте ОСОБА_5 ці дані не визнає та стверджує, що позивач ОСОБА_1 захопив його частину земельної ділянки, тому ці обставини можливо встановити лише шляхом призначення та проведення судової земельно-технічної експертизи.

Заперечення відповідача про призначення експертизи суд відхиляє, виходячи з наступного.

Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Надмірний формалізм при розгляді клопотань про призначення експертиз може свідчити про порушення принципу змагальності сторін, та як наслідок про обмеження прав позивача, а саме права на розгляд його клопотань на предмет їх підставності та обґрунтованості.

Залишення без розгляду клопотання про призначення експертизи для з`ясування обставин, що мають значення для справи лише з підстав подання клопотання після закриття підготовчого провадження, буде свідчити про надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства (ЦПК України) при розгляді клопотання та фактично позбавить позивача права на доступ до правосуддя та справедливий суд, яке визначено у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також порушить принцип змагальності сторін.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При вирішенні даного клопотання суд керується таким завданням цивільного судочинства, як справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Таким чином, оскільки призначення експертизи необхідне для з`ясування обставин, що мають важливе значення для справи та, як встановлено в ході судового розгляду, без проведення експертизи з`ясувати відповідні обставини справи неможливо, а тому призначення експертизи в повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя.

Отже, враховуючи, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, клопотання позивача необхідно задовольнити, призначивши для дослідження обставин у справі земельно-технічну експертизу.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч.4 ст.103 ЦПК України).

Аналізуючи питання, поставлені позивачем на вирішення експерта, суд приходить до висновку, що їх буде недостатньо для повного та всебічного розгляду справи, а відтак на вирішення експерта необхідно також поставити додаткові питання про розміри земельної ділянки, яка використовується із порушенням визначених технічною документацією меж та суті порушень, у разі встановлення таких обставин експертом. Проти таких питань не заперечували також позивач та його представник.

Клопотання позивача подано в письмовому вигляді з пропозицією експертної установи Волинського відділення Львівського науково-дослідницького інституту судових експертиз при МЮУ.

При вирішенні питання про визначення експертної установи, суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Аналіз цієї норми свідчить про те, що при визначенні експертної установи суд не зв`язаний пропозиціями сторін щодо експертної установи, але має враховувати їх у вирішенні питання про призначення і проведення судової експертизи. Заперечень відповідача щодо питань, поставлених на вирішення експерту позивачем та експертної установи, не поступило.

Відповідно до ст. 7 Закону України Про судову експертизу судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать, зокрема, науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України.

Отже, враховуючи вищенаведене, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у даній справі експертам Волинського відділення Львівського науково-дослідницького інституту судових експертиз при МЮУ.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.

Відповідно до ч. 3 ст. 210 ЦПК України провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3, 4-1 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього Кодексу.

Враховуючи, що у даній справі розпочатий судовий розгляд по суті, суд не вбачає підстав для зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

Щодо заяви відповідача про застосування строку позовної давності.

Відповідно до ч.ч.2-4 ст.267 ЦК України заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

У разі встановлення судом порушеного права, водночас якщо позовна давність за такими вимогами сплинула, про що заявила інша сторона, суд відмовляє у позові у зв`язку зі спливом позовної давності, як самостійної підстави, за відсутності визнаних судом поважних причин її пропуску, на які посилався позивач.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що оцінка доводів відповідача, викладених в заяві про застосування позовної давності, є передчасною на даній стадії розгляду справи, і буде здійснена судом під час ухвалення рішення у нарадчій кімнаті.

Керуючись статтями 2, 77, 103, 104, 109, 210, 251, 252 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання позивача про призначення земельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою судову земельно-технічну експертизу.

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

Чи відповідає фактичне використання земельної ділянки, площею 0,1299 га, кадастровий номер :01:000:0568, розташованої на території с. Крухиничі Володимирського району Волинської області, ОСОБА_1 , правовстановлюючим документам та документації із землеустрою (відповідним межам та координатам поворотних точок)?

Чи відповідає фактичне використання земельної ділянки, площею 0,2500 га, кадастровий номер :01:000:0650, розташованої на території с. Крухиничі Володимирського району Волинської області, ОСОБА_3 , правовстановлюючим документам та документації землеустрою (відповідним межам та координатам поворотних точок)?

Чи має місце накладення земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0568 та :01:000:0650 між собою та яка площа такого накладення, виходячи з площі та меж фактичного землекористування, та які дії необхідно вчинити власникам земельних ділянок ОСОБА_1 та ОСОБА_3 для відновлення меж земельних ділянок відповідно до правовстановлюючих документів (у разі встановлення порушення меж)?

Проведення експертизи доручити судовим експертам Волинського відділення Львівського науково-дослідницького інституту судових експертиз при МЮУ, юридична адреса: м. Луцьк, вул. Червоного Хреста, 16.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

За клопотанням експерта надати для проведення експертизи матеріали, необхідні для її проведення.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам положення статті 109 ЦПК України, за змістом якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання нею копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Локачинського районного суду Т. О. Кідиба