Справа № 212/4672/20
У Х В А Л А

11 грудня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 , про скасування судового наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого 17.07.2020 року Жовтневим районним судом у справі № 212/4672/20. Зазначає, що боржник судового наказу не отримувала, вимоги стягувача є незаконними та необґрунтованими, оскільки між боржником та стягувачем не було укладено письмового договору, тому за відсутності підписаного сторонами договору нарахування плати за надані житлово-комунальні послуги за умов фактичного позбавлення споживача захисту своїх законних прав та інтересів є неприпустимим та суперечить нормам діючого законодавства. Оскільки між стягувачем та боржником відсутні юридичні правовідносини, передбачені законодавством України у сфері житлово-комунальних послуг, які обов`язкові при надані таких послуг, між сторонами вбачається спір про право, в тому числі щодо строків позовної давності. Тому вважає, що цей наказ має бути скасовано. Просить поновити строк на подання заяви про скасування судового заказу та скасувати зазначений судовий наказ.

Розглянувши вказану заяву про скасування судового наказу та дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява про скасування судового наказу за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заявником у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено не лише про оспорення наказу, а й про обставини, які свідчать про повну чи часткову необґрунтованість вимог стягувача, а також посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти задоволення вимог.

Ключовим правовим питанням у справі є доведення факту отримання боржником копії судового наказу та копії заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Згідно із ч. 2 ст.171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що 17 липня 2020 року Жовтневим районним судом у справі № 212/4672/20 винесено судовий наказ, яким стягнуто з боржника: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 на користь Комунального підприємства «Кривбасводоканал», 50027 м. Кривий Ріг, вул. Єсеніна 6а, (, р/р № НОМЕР_2 в ПАТ «ПУМБ», м. Київ, вул. Андріївська, буд.4, МФО Банку 334851, ЄДРПОУ банку 14282829) заборгованість за отримані послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення в сумі 5 729,66 гривень, 3% річних в сумі 184,53 гривень, втрати від інфляції у розмірі 301,91 гривень та судовий збір 210,20 гривень.

Згідно з повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення, копія судового наказу у справі № 212/4672/20 була отримана особисто 20.11.2020 року та повернулося на адресу суду 10 грудня 2020 року (а с. 11).

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою КМ України від 05.03.2009 № 270 передбачають порядок вручення рекомендованих поштових відправлень та за змістом яких перевірка документів, що посвідчують особу адресата (фізичну особу), особу, яка одержує поштове відправлення замість такого адресата, родинні зв`язки з адресатом, а також належне оформлення повідомлення про вручення поштового відправлення покладено на працівників поштового зв`язку.

Добросовісне виконання працівниками оператора поштового зв`язку акціонерного товариства «Укрпошта» своїх службових обов`язків, у цьому випадку, презюмується, а в матеріалах справи відсутні належні і допустимі докази протилежного.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13 січня 2021 року у справі №1519/2-4031/11 та від 24 травня 2021 року у справі №565/875/19.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, суддя вважає, що клопотання сторони заявника про поновлення пропущеного строку щодо подання до суду заяви про скасування судового наказу, не підлягає до задоволення, оскільки, як вже зазначено, строки заявником пропущені без поважних причин і подане клопотання не підтверджене жодними належними та допустимими доказами, а й навпаки, доводи боржника у справі спростовуються дослідженими доказами, які наявні у справі.

Слід звернути увагу, що пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Із вказаного вище суд висновує, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку.

Із практики Європейського Суду з прав людини слідує, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на подачу заяви про скасування судового наказу без доведеності поважності причин пропуску, не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносин, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Оскільки заява про скасування судового наказу повертається без розгляду з причин відмови у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку, то суддя вважає, що відсутні підстави для перевірки належності оформлення заяви про скасування судового наказу, враховуючи норми ст.170 ЦПК України, зокрема ч.6 цієї статті кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170, 171, 258, 260, 261, 272 ЦПК України суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу - повернути без розгляду заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 11 грудня 2024 року.

Суддя І. Б. Чайкін