Справа №198/155/24
Провадження № 2/0198/122/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2024 року Юр`ївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Білинського М.В., за участю секретаря судового засідання Літвіченко В.О., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні, в залі суду с.м.т . Юр`ївка, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Юр`ївської селищної ради Павлоградського районуДніпропетротровської області, третя особа Друга павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в обгрунтування заявлених вимог вказуючи на те, що є спадкоємцем після смерті діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Звернувшись до Другої павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину, позивач отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.03.2024 року. Відмова обгрунтована тим, що позивачка пропустила встановлений строк (6 місяців) на прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з`явилася, в позові та в окремій заяві просила провести розгляд справи без її участі (а.с. 38, 60).

Представник відповідача в засідання не з`явився, надав заяву, просив провести розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечував.

Третя особа надала заяву просила провести розгляд справи без її участі (а.с. 51).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За викладених вище обставин, суд знаходить можливим ухвалити рішення в даній справі у відсутності нез`явившихся сторін по справі на підставі наявних у ній матеріалів, при цьому суд не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши надані суду докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судом було витребувано копію спадкової справи.

Як слідує з копії свідоцтва про смерть (а.с. 7) ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце смерті с. Бразолово Павлоградського району Дніпропетровської області.

На підтвердження факту родинних зв`язків між позивачкою та померлим суду надано ряд документів.

На підтвердження наявності спадкового майна (зокрема, житлового будинку) суду надано ряд документів (а.с. 18-19).

Суд погоджується з доводами позивачки про те, що пропуск строку на прийняття спадщини відбувся з поважної причини позивачка 18.02.2023 року народила дитину (підтвердження а.с. 13), тривалий проходила лікування з дитиною (підтвердження медичні документи а.с. 20-23), була змушена приділяти постійну увагу немовляті.

Також, на користь задоволенню позову вказують і тривалі за часом карантинні обмеження, воєнний стан, перебої з постачання електроенергії, часті повітряні тривоги.

У суду відсутні відомості щодо наявності інших спадкоємців (зокрема, про це вказав у постанові нотаріус, це ж слідує з довідки селищної ради а.с. 17 інші особи разом з покійним не проживали і не були зареєстровані). Якщо ж такі є, то задоволення даного позову не перешкоджатиме їм у подальшому звертатися до суду з приводу перегляду даного рішення (оскільки вони не мали можливості донести до суду свою позицію, можливі заперечення проти позову).

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. ст. 1220, 1222 ЦК України).

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець на протязі строку, встановленого ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Однак, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Строк, встановлений судом не може бути більшим шести місяців і його сплин починається з моменту вступу рішення суду в закону силу.

Відповідно до п. 24 постанови ПВСУ № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суди відкривають провадження у справі про продовження строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які б могли дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади, в особі відповідних органів місцевого самоврядування, за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому такі причини мають бути пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами у спадкоємця на вчинення таких дій. Поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Разом з тим, суд зазначає, що поняття поважності причини пропуску строку носить оціночний характер і має визначатися судом з урахуванням всіх обставин справи.

Суд, дослідивши всі обставини справи приходить до висновку, що строк звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини пропущений позивачкою з поважної причини, з огляду на вказане вище.

Суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Відтак, суд знаходить можливим визначити позивачці додатковий строк для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини терміном на три місяці.

Керуючись ст. ст. 211, 247, 258, 259, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Юр`ївської селищної ради Павлоградського районуДніпропетротровської області, третя особа Друга павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк для подання нею заяви до відповідної нотаріальної контори (приватного нотаріуса) про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Бразолово Павлоградського району Дніпропетровської області, терміном на три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М. В. Білинський