ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 381/4865/23
Провадження № 2/362/888/24
У Х В А Л А

01.04.2024 року суддя Васильківський міськрайонний суд Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розгляд справив судовому засіданні з повідомленням сторін у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання дітей,

в с т а н о в и в:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області від Фастівського міськрайонного суду Київської області за підсудністю надійшла справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання дітей, в якій вона просить стягнути зі ОСОБА_3 на її користь аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у твердій грошовій сумі у розмірі 15 000,00 грн. щомісячно починаючи з дня пред`явлення позову і до досягнення дітьми повноліття з проведенням щорічної індексації.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25.10.2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання дітей передано до Васильківського міськрайонного суду Київської області для розгляду за підсудністю.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08.12.2023 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04.01.2024 року прийнято цивільну справу до свого провадження та відкрито спрощене позовне провадження без виклику осіб (а.с.63).

18.03.2024 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, обґрунтовуючи клопотання тим, що вирішення спірних правовідносин, які виникли між сторонами має важливе значення для захисту прав неповнолітніх дітей в інтересах яких позивач звернулась до суду (а.с.182-183).

Суд, вивчивши матеріали справи, клопотання, вважає, що клопотання представника позивачне підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до частини 4 статті 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному провадженні.

Згідно частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства), а також справи про розірвання шлюбу.

Відповідно до вимог статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно з ч. 3 ст. 279 ЦПК України якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Частинами п`ятою та шостою статті 279 ЦПК України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до частини сьомої статті 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Вказані висновки суду узгоджуються з правовою позицією, викладено в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Доводи представника позивача не можуть бути підставою для проведенням судового засідання, оскільки представник позивача не позбавлений права надати суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якому вказати, зокрема, заперечення (за наявності) щодо наведених відповідачем обставин та правових підстав позову, з якими він не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, а підстав, які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, немає.

З огляду на предмет спору, характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд вважає, що клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін (тобто проведенням судового засідання) є таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями2, 19, 260, 261, 274, 277, 279, 353 ЦПК України,суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - залишити без задоволення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко