ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6084/24
провадження № 2/753/5072/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання - Ломакіної Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Сацик Роман Васильович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Сацик Р.В. звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу в обґрунтування якого зазначила, що з 19.09.2019 року перебуває в шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2202. Від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з матір`ю. Строк на примирення просить не надавати. Посилаючись на те, що останнім часом відносини між нею та відповідачем погіршились настільки, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам. Вона намагалась вжити всі необхідні заходи щодо примирення з відповідачем, але результатів це не принесло. З огляду на зазначене, просить суд не надавати строк на примирення та розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, в позовній заяві просить суд проводити судовий розгляд без його участі та участі позивачки, задовольнити позовні вимоги (а.с. 1-3).

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, правом на подання відзиву не скористався, звернувся до суду з клопотанням проводити судовий розгляд без його участі, проти задоволення позову не заперечував, строк для примирення просив не надавати (а.с. 34).

У відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, між позивачкою та відповідачем був зареєстрований шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис №2202 (а.с. 10).

Від даного шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №493 (а.с. 11).

Останнім часом відносини між позивачкою та відповідачем погіршились настільки, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам. Позивачка намагалась вжити всі необхідні заходи щодо примирення з відповідачем, але результатів це не принесло. Враховуючи те, що збереження шлюбу є неможливим, позивачка просить суд розірвати шлюб.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України.

Дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, шлюб існує формально, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Після одруження позивачка змінила прізвище із « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».

В позовній заяві позивачка не просить змінювати її прізвище на дошлюбне після розірвання шлюбу.

На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, та керуючись ст.ст. 12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Сацик Роман Васильович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2202.

Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Дарницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Осіпенко Л.М.