С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
Провадження 2/760/7639/24
В справі 760/9717/24
У Х В А Л А

І. Вступна частина

26 квітня 2024 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Коробенко С.В. розглянув позовну заяву Національного фонду досліджень України до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення шкоди заподіяної установі працівниками.

ІІ. Описова частина

23 квітня 2024 року Позивач Національний фонд досліджень України звернувся до суду із позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення шкоди заподіяної установі працівниками.

24 квітня 2024 року автоматизованим розподілом судової справи між суддями головуючим у справі визначено суддю Коробенка С.В.

Разом з позовною заявою Позивачем подане клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з відсутністю виділених у державному бюджеті коштів Фонду на сплату судового збору.

ІІІ. Мотивувальна частина

Судом встановлено, що подана заява не відповідає вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України, відповідно до яких до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з позовом Позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, обґрунтуванням якого є те, що станом на час звернення до суду питання про виділення коштів для сплати судового збору Міністерством освіти і науки України, як головним розпорядником бюджетних коштів Фонду, не було вирішено.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно зі ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, а тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

У розумінні приписів вказаних вище норм відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення позивача від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин та підтвердження їх належними доказами. Крім того, наведеною статтею Цивільного процесуального кодексу України передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення позивача від сплати судового збору.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд зазначає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.08.2018 у справі №815/4575/15 (касаційне провадження № К/9901/47962/18).

Також Верховним Судом України неодноразово (в ухвалах від 02.08.2017 у справі №922/2163/16, від 09.11.2017 у справі №826/14844/15, від 27.07.2017 у справі №804/2895/16) висловлювалась позиція, згідно з якою відсутність коштів у бюджетної організації не є обставиною, яка зумовлює необхідність відстрочення судового збору.

За таких обставин суд не має підстав для відстрочки сплати судового збору.

Відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір справляється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Отже виходячи з вищевикладеного, суд вважає за необхідне звернути увагу Позивача на те, що йому слід сплатити судовий збір в розмірі 12 456,45 грн за наступними реквізитами: Рахунок отримувача UA0026010, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Солом`ян.р-н/22030101, та надати суду оригінал відповідної квитанції.

З урахуванням зазначених вимог ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», суд вважає за необхідне надати Позивачу строк для усунення виявленого недоліку позову.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

ІV. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст.175-177, ч.1. ст.185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд ухвалив:

1.Позовну заяву Національного фонду досліджень України до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення шкоди заподіяної установі працівниками залишити без руху та надати Позивачу строк на усунення недоліків терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

2.Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: