Справа № 521/1851/24
Номер провадження № 2-во/521/146/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 р. м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Бобуйок І.А.

секретаря судового засідання Скрипченко Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву відповідачки про виправлення описки у рішенні від 05.03.2024 року по цивільній справі 521/1851/24 за позовною заявою ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 05.03.2024 вищевказану позовну заяву задоволено, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 06.12.2014 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №2598, серія НОМЕР_1 , розірвано..

06.06.2024 року до суду звернулася відповідачка із заявою про виправлення описки в рішенні суду від 05.03.2024 року.

Учасники справи про судове засідання, призначене на 10.06.2024 року, у порядку ч. 2 ст. 269 ЦПК України, не повідомлялись.

Розгляд питання про виправлення описки вирішується без повідомлення сторін, відтак на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд, зазначає, що у задоволенні заяви про виправлення описки необхідно відмовити, з огляду на наступне.

Відповідачка стверджує, що в заяві про визнання позовних вимог вона просила змінити їй прізвище на дошлюбне « ОСОБА_3 », проте суд не змінив їй прізвище, а тому необхідно внести виправлення в рішення суду, змінивши їй прізвище на « ОСОБА_3 ».

Згідно ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму "Про судове рішення у цивільній справі" від 16.11.2016 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017 р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Таким чином, враховуюче викладене, суд вважає за необхідне відмовити у зміні відповідачці прізвища, оскільки позивачем такої позовної вимоги не заявлялось, відповідачка із зустрічною позовною заявою до суду не зверталась, а тому суд не може змінити прізвище відповідачці шляхом виправлення описки у рішенні.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову (постанови Верховного Суду від 6 березня 2019 року у справі № 571/1306/16-ц, від 29 травня 2019 року у справі № 2-3632/11, від 15 липня 2019 року у справі № 235/499/17, від 17 липня 2019 року у справі № 523/3612/16-ц, від 24 липня 2019 року у справі № 760/23795/14-ц, від 25 вересня 2019 року у справі № 642/6518/16-ц, від 30 жовтня 2019 року у справі № 390/131/18, від 6 листопада 2019 року у справах № 464/4574/15-ц, № 756/17180/14-ц, від 13 листопада 2019 року у справі № 697/2368/15-ц, від 4 грудня 2019 року у справі № 635/8395/15-ц, від 1 квітня 2020 року у справі № 686/24003/18, від 1 липня 2020 року у справі № 287/575/16-ц, від 19 серпня 2020 року у справі № 287/587/16-ц).

Наведене означає, що принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, за вирішенням яких позивач звернувся до суду. Суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом не повинен виходити за межі цих вимог. Тобто суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог (постанова Верховного Суду від 19 лютого 2019 року у справі № 824/399/17-а)

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», державну реєстрацію зміни імені (прізвища, власного імені, по батькові) проводить відповідний орган державної реєстрації актів цивільного стану за заявою фізичної особи за місцем її проживання за наявності в архівах відділів державної реєстрації актів цивільного стану відповідних актових записів цивільного стану та відомостей у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян.

Механізм прийняття та розгляду заяв про зміну прізвища фізичних осіб громадян України визначено Порядком розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 за №915.

Суд роз`яснює відповідачці, що щоб повернути собі колишнє прізвище, після розірвання шлюбу в органах ДРАЦС відповідно до статей 106- 107 Сімейного кодексу України зацікавлена особа повинна звернутися в ДРАЦС і написати заяву, щодо свого наміру повернути прізвище, яке він або вона носила до шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 269, 263, 354 ЦПК України, СУД

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви відповідачки про виправлення описки у рішенні від 05.03.2024 року по цивільній справі 521/1851/24 за позовною заявою ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

С У Д Д Я :