Справа №443/1756/23
Провадження №2/443/53/24
РІШЕННЯ

іменем України

08 січня 2024 рокуЖидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Сливки С.І.,

за участю секретаря судових засідань Кушнір М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жидачеві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Мундяка Мирона Мироновича поданий в інтересах ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УКРТЕЛЕКОМ» про поділ в натурі нежитлового приміщення, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Мундяк Мирон Миронович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом до Акціонерного товариства «УКРТЕЛЕКОМ», у якому просить поділити нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 між його співвласниками, а саме:

виділити у приватну власність у адмінбудинку за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_1 : А-2 адмінбудинок, загальною площею 295,5 кв.м.; а1 сходи; 1 огорожа, а саме: приміщення адмінбудинку А-2: 1 коридор 26,9 м.кв.; 2 приміщення 37,9 кв.м.; 3 приміщення 23,1 м.кв.; 5 приміщення 30,4 м.кв.; 6 приміщення 12,2 м.кв.; 7 приміщення 29,1 м.кв.; 8 приміщення 29,4 м.кв.; 11 коридор 16,0 м.кв.; 12 приміщення 11,2 м.кв.; 13 приміщення 10,2 м.кв.; 14 коридор 6,8 м.кв.; 15 приміщення 19.3 м.кв.; 16 приміщення 30,5 м.кв.; 17 приміщення 12,5 м.кв.;

виділити у приватну власність відповідачу Акціонерному товариству «УКРТЕЛЕКОМ»: А-2 Адмінбудинок, загальною площею 28,8 кв.м., а саме: приміщення адмінбудинку А-2: 4 приміщення АТС 16,1 кв.м.; 18 приміщення АТС 4,0 кв.м.; 19 приміщення АТС 4,4 кв.м.; 20 приміщення АТС 4,3 кв.м..

Позовні вимоги мотивує тим, що позивач ОСОБА_1 являється власником 91/100 частини нежитлової будівлі та відповідач АТ «УКРТЕЛЕКОМ» являється співвласником 9/100 частин нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивачу ОСОБА_1 91/100 частина даної нежитлової будівлі належить на підставі договору купівлі-продажу 91/100 частин адмінбудинку. Загальна площа вказаної будівлі становить - 324,3 м.кв., при тому 295,5 кв.м. належить позивачу, а 28,8 кв.м. відповідачу.

28.11.2021 року між позивачем та Журавненською селищною радою укладено договір оренди земельної ділянки з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (магазину), кадастровий номер 462158300:06:011:1223, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Власник 91/100 частини будівлі ОСОБА_1 має намір здійснити відокремлення об`єкта нерухомого майна яким вона фактично користується з присвоєнням йому окремої адреси. 31.03.2023 року Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 надано Висновок №71 щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна в АДРЕСА_1 . Згідно даного висновку встановлено наступна можливість поділу адмінбудинку А-2, а саме склад новоутворених об`єктів нерухомого майна після поділу буде: частина Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТЕЛЕКОМ»: А-2 Адмінбудинок, загальною площею 28,8 кв.м., в тому числі приміщення адмінбудинку А-2: 4 приміщення АТС 16,1 кв.м.; 18 приміщення АТС 4,0 кв.м.; 19 приміщення АТС 4,4 кв.м.; 20 приміщення АТС 4,3 кв.м. та частина ОСОБА_1 А-2 адмінбудинок, загальною площею 295,5 кв.м.; а1 сходи; 1 огорожа, в тому числі приміщення адмінбудинку А-2: 1 коридор 26,9 м.кв.; 2 приміщення 37,9 кв.м.; 3 приміщення 23,1 м.кв.; 5 приміщення 30,4 м.кв.; 6 приміщення 12,2 м.кв.; 7 приміщення 29,1 м.кв.; 8 приміщення 29,4 м.кв.; 11 коридор 16,0 м.кв.; 12 приміщення 11,2 м.кв.; 13 приміщення 10,2 м.кв.; 14 коридор 6,8 м.кв.; 15 приміщення 19.3 м.кв.; 16 приміщення 30,5 м.кв.; 17 приміщення 12,5 м.кв.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Журавненської селищної ради для викупу даної земельної ділянки, однак провести викуп даної земельної ділянки, однак провести даної земельної ділянки не являється можливим, оскільки позивачу на праві власності належить 91/100 частка адмінбудинку, а провести викуп земельної ділянки можливо лише у випадку одноособової власності будівлі.

В результаті неможливості викупу земельної ділянки через наявність часток на праві власності будівлі, позивач змушена звертатися до суду за захистом своїх прав та захисту порушених прав на нерухоме майно частку спірної будівлі, майнові права на який оформлені згідно діючого законодавства.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 22.09.2023 року позовну заяву залишено без руху.

05.10.2023 року представником позивача адвокатом Мундяком М.М. подано позовну заяву в новій редакції.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 09.10.2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 03.11.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні 08.12.2023 позов підтримав з мотивів, наведених у такому. Додатково зазначив, що поділити об`єкт спільної часткової власності за домовленістю між співвласниками неможливо.

Позивач та її представник у судове засідання 08.01.2024 не з`явились, однак від представника позивача адвоката Мундяка М.М. надійшло клопотання, згідно якого просить розгляд справи проводити у його відсутності. Крім того, долучив витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та Кваліфікаційний сертифікат Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 .

Представник відповідача Акціонерного товариства «УКРТЕЛЕКОМ», в судове засідання не з`явилася, однак від представника адвоката Філяровської Н.П. надійшло клопотання, згідно якої остання просить розгляд справи проводити без участі їхнього представника. Проти задоволення позову не заперечує.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки учасники процесу в судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини і вважає, що позов є підставним та підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Відповідно ч.ч.1,2 ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 16 ЦК України закріплено право кожної особи звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

При цьому, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках, зокрема шляхом поділу в натурі майна, що є у спільній частковій власності.

Судом встановлено наступні обставини.

ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності належить 91/100 частки адмінбудинку, загальною площею 324,3 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору купівлі продажу 91/100 частки адмінбудинку від 28.10.2019 року посвідченого приватним нотаріусом Жидачівського районного нотаріального округу Петрінець У.П., зареєстрованого в реєстрі за №758 (а.с.12-13), витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №186450952 від 28.10.2019 року (а.с.14) та Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №360940909 від 05.01.2024 року (а.с.89-90).

АТ «УКРТЕЛЕКОМ» на підставі договору купівлі-продажу, виданого приватним нотаріусом Жидачівського райнотокругу Кулик І.І., 20.10.2008 року, реєстр. №1826 та зареєстроване за реєстраційним номером 24590453 належить 9/100 частин вищевказаного адмінбудинку, що не заперечується сторонами та підтверджується зокрема Висновком ФОП ОСОБА_2 щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна в АДРЕСА_2 від 31.03.2023 року (а.с.11).

28 листопада 2021 року між Журавненською селищною радою в особі селищного голови Вітра Василя Володимировича (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки (а.с.16-17).

Відповідно до п.1 Договору, орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (магазину), кадастровий номер 462158300:06:011:1223, яка знаходиться в АДРЕСА_1 .

В оренду передається земельна ділянка загальною площею 0,0880 га. (п.2 Договору).

Згідно п.3 договору, на земельній ділянці знаходяться об`єкти нерухомого майна нежитлове приміщення (магазин), а також інші об`єкти інфраструктури нема.

Договір укладено на 5 (п`ять) років (п.8 Договору).

Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації (п.38 Договору).

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права №310487135 від 22.09.2022 року (а.с.18), земельна ділянка кадастровий номер 462158300:06:011:1223, площа 0,0880 га., державним реєстратором Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області Пастернак Н.М. здійснено державну реєстрацію іншого речового права, а саме за орендарем ОСОБА_1 , 14.09.2022 року зареєстровано право оренди земельної ділянки.

Відповідно до інформації зазначеної у витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №360940909 від 05.01.2024 року, об`єкт нерухомого майна, загальною площею 324,3 кв.м. складається з: Адмінбудинок А-2, Огорожа.

Крім того з копії технічного паспорту на громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , виготовленого на замовлення ОСОБА_1 видно, що зазначене будинковолодіння складається з: двоповерхової будівлі під літ. А-2, 1 коридор 26,9 м.кв.; 2 нежитлове приміщення 37,9 кв.м.; 3 нежитлове приміщення 23,1 м.кв.; 4 приміщення АТС 16,1 кв.м, 5 нежитлове приміщення 30,4 м.кв.; 6 нежитлове приміщення 12,2 м.кв.; 7 нежитлове приміщення 29,1 м.кв.; 8 нежитлове приміщення 29,4 м.кв.; 18 приміщення АТС 4,0 кв.м.; 19 приміщення АТС 4,4 кв.м.; 20 приміщення АТС 4,3 кв.м. Всього по 1-му поверсі 217 кв.м., з яких житлова (основна) 178,2 кв.м., допоміжна (підсобна) 39,6 кв.м.

11 коридор 16,0 м.кв.; 12 нежитлове приміщення 11,2 м.кв.; 13 нежитлове приміщення 10,2 м.кв.; 14 коридор 6,8 м.кв.; 15 нежитлове приміщення 19.3 м.кв.; 16 нежитлове приміщення 30,5 м.кв.; 17 нежитлове приміщення 12,5 м.кв.. Всього по 2-му поверсі 106,5 кв.м., з яких житлова (основна) 83,7 кв.м., допоміжна (підсобна) 22,8 кв.м..

Всього по будівлі 324,3 кв.м., з яких житлова (основна) 261,9 кв.м., допоміжна (підсобна) 61,4 кв.м. (а.с.7-10).

Відповідно до висновку інженера з інвентаризації нерухомого майна ФОП ОСОБА_2 щодотехнічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна в АДРЕСА_1 , то з такого вбачається наступна можливість поділу адмінбудинку А-2, а саме склад новоутворених об`єктів нерухомого майна після поділу буде:

частина Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТЕЛЕКОМ»: А-2 Адмінбудинок, загальною площею 28,8 кв.м., в тому числі приміщення адмінбудинку А-2: 4 приміщення АТС 16,1 кв.м.; 18 приміщення АТС 4,0 кв.м.; 19 приміщення АТС 4,4 кв.м.; 20 приміщення АТС 4,3 кв.м.

частина ОСОБА_1 становитиме А-2 адмінбудинок, загальною площею 295,5 кв.м.; а1 сходи; 1 огорожа, в тому числі приміщення адмінбудинку А-2: 1 коридор 26,9 м.кв.; 2 приміщення 37,9 кв.м.; 3 приміщення 23,1 м.кв.; 5 приміщення 30,4 м.кв.; 6 приміщення 12,2 м.кв.; 7 приміщення 29,1 м.кв.; 8 приміщення 29,4 м.кв.; 11 коридор 16,0 м.кв.; 12 приміщення 11,2 м.кв.; 13 приміщення 10,2 м.кв.; 14 коридор 6,8 м.кв.; 15 приміщення 19.3 м.кв.; 16 приміщення 30,5 м.кв.; 17 приміщення 12,5 м.кв.

За технічними показниками частини можуть бути поділені як самостійні об`єкти нерухомого майна з присвоєнням окремих номерів. Поділ можливий без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства потребують отримання дозволу на їх проведення (а.с.11, 91,92).

Вирішуючи даний спір суд виходить з такого.

Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (ст.ст.316, 317 ЦК України).

Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав (ч.3 ст.319 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч.1 ст.356 ЦК України).

Частиною 1 ст. 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Таким чином, з моменту набуття позивачем та відповідачем права спільної часткової власності на житловий будинок, сторони мають право лише за взаємною згодою володіти та користуються спільним майном, і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які б не були узгоджені обома співвласниками.

Тому, актами цивільного законодавства України надано право співвласникам на поділ майна, що є у їх спільній частковій власності.

У відповідності до положень ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Наведені вище норми гарантують кожному із співвласників право на поділ в натурі того майна, яке знаходиться у їх спільній частковій власності і після здійснення якого, право спільної власності припиняється, кожен із співвласників набуває право особистої приватної власності на майно, що утворюється в результаті його поділу, і зміст якого проявляється, перш за все, у здійсненні правомочності щодо володіння, користування та розпорядження майном за своєю волею, на власний розсуд, незалежно від волі інших осіб.

Одночасно, якщо один із співвласників виявив бажання, незалежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту, що ґрунтується на положеннях ст.ст.15, 16 ЦК України.

Відповідно до абз.1 п.6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04.10.1991 року, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Згідно з роз`ясненням в п.7 даної Постанови , у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі №310/7011/17 зроблено висновок, що спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

Верховний Суд в постанові від 01.07.2019 року у справі № 404/10673/14-ц висловив позицію, що системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку про те, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

На відміну від виділу, у разі поділу майна (стаття 367 ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх учасників (наведене узгоджується з правовою позицією, яка відображена у постановах Верховного Суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 та від 26 травня 2021 року у справі № 205/6134/15-ц ).

Враховуючи те, що після поділу спільного нерухомого майна відповідно до статті 367 ЦК України право спільної часткової власності припиняється для всіх учасників, то при такому поділі кожному з співвласників, має бути виділено окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України. Особа продовжує бути власником майна, але вже не в ідеальній долі (частці) на праві спільної часткової власності, а конкретної речі на праві особистої приватної власності.

Крім того порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55.

Згідно п.п.1.2, 2.2, 2.4 цієї Інструкції, поділ об`єкта нерухомого майна на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

Пунктом 2.3 глави 2 цієї Інструкції передбачено, що не підлягають поділу об`єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти нерухомого майна. Питання щодо поділу об`єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону.

Як уже зазначалось вище, висновком щодотехнічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна в АДРЕСА_1 , вбачається можливість поділу адмінбудинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 між співвласниками на самостійні об`єкти нерухомого майна з присвоєнням окремих адресних номерів.

Враховуючи вищевикладене, на основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як на підставу заявлених вимог, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст.355, 356, 367 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задоволити.

Поділити нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 між його співвласниками, а саме:

-виділити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) у приватну власність адмінбудинок А-2, загальною площею 295,5 кв.м.; а1 сходи; 1 огорожа; а саме приміщення адмінбудинку А-2: 1 коридор 26,9 м.кв., 2 приміщення 37,9 кв.м., 3 приміщення 23,1 м.кв., 5 приміщення 30,4 м.кв., 6 приміщення 12,2 м.кв., 7 приміщення 29,1 м.кв., 8 приміщення 29,4 м.кв., 11 коридор 16,0 м.кв., 12 приміщення 11,2 м.кв., 13 приміщення 10,2 м.кв., 14 коридор 6,8 м.кв., 15 приміщення 19.3 м.кв., 16 приміщення 30,5 м.кв., 17 приміщення 12,5 м.кв.

-виділити Акціонерному товариству «УКРТЕЛЕКОМ» (адреса м.Київ, бульвар Т.Шевченка, 18, ) у приватну власність адмінбудинок А-2, загальною площею 28,8 кв.м., а саме: приміщення адмінбудинку А-2: 4 приміщення АТС 16,1 кв.м., 18 приміщення АТС 4,0 кв.м., 19 приміщення АТС 4,4 кв.м., 20 приміщення АТС 4,3 кв.м.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя С.І Сливка