Справа № 718/1548/24
Провадження 2/718/328/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" червня 2024 р. м.Кіцмань Чернівецька область

Кіцманський районний суд Чернівецької області під головуванням судді Скорейка В.В., за участю секретаря судового засідання Безушко М.Д., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Кіцмань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кіцманської міської ради Чернівецького району Чернівецької області, третя особа Кіцманська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Кіцманського районного суду Чернівецької області із вказаним вище позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до якої входить домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказує, що шестимісячний строк для прийняття спадщини пропустила через стан здоров`я - хвороби дихальних шляхів та ендокринної системи, у зв`язку із чим лікувалася довгий час (підтверджується копіями виписок), що, в свою чергу, унеможливлювало вільне пересування позивачки та обмежувало можливість звернення до нотаріуса.

Вказує, що державний нотаріус Кіцманської нотаріальної контори ОСОБА_3 винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.09.2023 у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутності факту прийняття нею спадщини.

Таким чином, позивачка пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері через причини, які вона вважає поважними, тому просить суд надати додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 20.05.2024 відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання на 10.06.2024.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, на адресу суду скерувала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач - представник Кіцманської міської ради об`єднаної територіальної громади в судове засідання не з`явився. На адресу суду скерував заяву про визнання позову та проведення судового засідання без їхньої участі.

Представник третьої особи державного нотаріуса Кіцманської державної нотаріальної контори Чернівецької області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128-130 ЦПК України.

Проте, відповідно до п. 18 Постанови Пленуму ВС України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі. Тому суд вважає за необхідне виключити з числа третіх осіб у цій справі Кіцманську державну нотаріальну контору Чернівецької області.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних в суду матеріалів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч.1.ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Крім того, ч.3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Стаття 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши всі зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 07.12.1966.

Позивачка 03.06.1989 розу зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на « ОСОБА_6 », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 03.06.1989.

Згідно з свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 29.11.2022, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 72.

11.08.2021 ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла дочці ОСОБА_1 житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 .

Згідно з копією спадкової справи № 360/02-14 після смерті ОСОБА_2 , наданої державним нотаріусом Кіцманської нотаріальної контори Беженар А.М., - 08.09.2023 ОСОБА_1 звернулася із заявою про оформлення спадкового майна після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Постановою державного нотаріуса Кіцманської нотаріальної контори Беженар А.М. від 08.09.2023 відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини та відсутній факт прийняття ним спадщини.

Відповідно до відомостей зі Спадкового реєстру інформація щодо наявності спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину до майна ОСОБА_2 відсутня.

Згідно з копією медичної карти амбулаторного хворого в шестимісячний строк після відкриття спадщини позивачка періодично хворіла на гіперглікемію та гострий бронхіт.

Таким чином, між сторонами склались спадкові правовідносини, які регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до статті 1216ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами 1, 2 ст.1223ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст.1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно з ч. 3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3березня 2004року №20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

Позивач як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини посилається на ті обставини, що вона часто хворіє і перебувала на лікуванні, і саме в цей період закінчився строк на прийняття спадщини, що підтверджується витягом з її амбулаторної карти. Зокрема, ОСОБА_1 постійно хворіє на гіперглікемію.

Відповідно до правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Проаналізувавши встановлені обставини у справі, враховуючи свободу заповіту як фундаментального принципу спадкового права, суд доходить висновку, що причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважними, зумовлені його хворобою та лікуванням, у зв`язку з чим вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачу додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з дня набрання цим рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 4, 10-12, 76-89, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273-279, 352, 354, 355, Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Виключити з числа третіх осіб Кіцманську державну нотаріальну контору Чернівецької області (адреса: вул. Незалежності, 83, м. Кіцмань Чернівецька область), .

Позов ОСОБА_1 до Кіцманської міської ради Чернівецького району Чернівецької області, третя особа Кіцманська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 місяці з часу набрання цим рішенням законної сили.

Судове рішення не проголошувалося відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду через Кіцманський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі якщо рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач Кіцманська міська рада Чернівецького району Чернівецької області, місце знаходження: м. Кіцмань вул.Незалежності, 57 Чернівецького району Чернівецької області,

Суддя Василь Скорейко