КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 грудня 2024 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/12177/24

Головуючий у першій інстанції - Притула Н.Г.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/17959/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 04 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про стягнення інфляційних втрат, 3% річних та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 04 липня 2024 року закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про стягнення інфляційних втрат, 3% річних та моральної шкоди (а.с. 43-44).

Не погодившись з ухвалою районного суду, 15 липня 2024 року ОСОБА_1 подав до Шевченківського районного суду міста Києва апеляційну скаргу (а.с. 46-49).

21 жовтня 2024 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 22 жовтня 2024 року передана судді-доповідачу.

Зважаючи на положення ч. 2 ст. 354 ЦПК України апелянтом не пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 04 липня 2024 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали (а.с. 52-53)

Апелянту на виконання вимог вказаної ухвали слід було направити до Київського апеляційного суду нову редакцію апеляційної скарги з зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника разом зкопіями скарги та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2024 року копію ухвали від 22 жовтня 2024 року для виконання було направлено ОСОБА_1 на поштову адресу: АДРЕСА_1 , яка була зазначена в апеляційній скарзі (а.с. 53).

З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що ОСОБА_1 отримано копію вказаної ухвали для виконання 13 листопада 2024 року (а.с. 54).

Відтак, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги було 18 листопада 2024 року, проте, станом на 09 грудня 2024 року недолікиапеляційної скарги апелянтом не було усунуто, не подано до суду нової редакції апеляційної скарги з зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника разом з копіями скарги та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості учасників справи.

Виходячи зі змісту ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов`язку сторони цікавитися рухом справи, застосування положень ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги не є порушенням права особи на доступ до правосуддя.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 04 липня 2024 року - визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова