Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/1038/24

Провадження № 2/126/559/2024

"30" травня 2024 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

зі секретарем Дончик О.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася в суд з позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визначити їй додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування поданого позову ОСОБА_3 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно. Вона та відповідач по справі є спадкоємцями першої черги за законом на майно померлого. Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, вона звернулася до приватного нотаріуса, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що нею було пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини стало те, що ОСОБА_1 проживала без реєстрації за однією адресою з померлим батьком, а тому вважала себе такою, що спадщину прийняла.

Вищевказані обставини стали причиною звернення позивачки до суду з даним позовом.

Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 24.04.2024 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач, ОСОБА_1 , в підготовче судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_2 також в підготовче судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про визнання позовний вимог, просив розглянути справу у його відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч.ч. 3-4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному підготовчому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.М`якохід Бершадського району вінницької області. у віці 55 років, помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом М`якохідської сільської ради Бершадського району вінницької області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне йому майно.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. (ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно довідки №294 від 18.12.2023, виданої Джулинською сільською радою спадкоємцями першої черги на майно померлого ОСОБА_2 , є його діти та сторони по справі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Інших спадкоємців немає.

Родинні відносини померлого з позивачкою, підтверджуються копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_2 , з якого вбачається, що померлий ОСОБА_2 , був її рідним батьком.

Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, позивачка ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області, ОСОБА_4 .. Проте, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що нею було пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька, що підтверджується письмовими роз`ясненнями від 26.03.2024 за вих №25/01-16.

Згідно з положеннями ст.ст. 1269 (в редакції станом на 12.06.2022), 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачка, як на причину пропуску нею встановленого законом строку для прийняття спадщини зазначає, що вважала себе такою, що прийняла спадщину після смерті батька, оскільки проживала з померлим за однією адресою, проте без реєстрації.

На підтвердження вищевказаних обставин позивачка надала суду довідку №494 від 16.03.2024, видану виконкомом Джулинської сільської ради, з якої вбачається, що ОСОБА_1 проживала з батьком ОСОБА_2 до дня його смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 , де вони вели спільне господарство.

Крім того, надала довідку №295 від 18.12.2023, видану виконкомом Джулинської сільської ради, про те, що згідно погосподарської книги №8, особовий рахунок № НОМЕР_3 , житловий будинок АДРЕСА_1 відноситься до категорії колгоспних дворів та станом на 1991-1995 склад двору був наступним: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..

На думку суду, вказані обставини свідчить про поважність пропуску позивачем строків звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 , своєчасно не прийняла спадщину з поважних причин, а тому, враховуючи те, що відповідач позов визнав повністю, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, ОСОБА_1 слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті її батька.

Відповідно до ч. 1 п.п. 2, 5, 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Приймаючи дане рішення, суд керується також принципом «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд, при винесенні даного рішення, враховує застосовуваний ним захід та переслідувану мету, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Керуючись ст.ст. 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , житель АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Повний текст рішення складено 30.05.2024.

Суддя Р. В. Хмель