Ухвала

11 червня 2024 року

м. Київ

справа № 713/1979/23

провадження № 61-7007 ск 24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., перевіривши касаційну скаргу Чернівецької обласної прокуратурина рішення Вижницького районного суду Чернігівської області від 23 жовтня 2023 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 13 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі: Державної казначейської служби України, Управління Служби безпеки України у Чернівецькій області, Чернівецької обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

1. У травні 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Чернівецької обласної прокуратури на рішення Вижницького районного суду Чернігівської області від 23 жовтня 2023 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 13 лютого 2024 року, у якій скаржник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

2. Проте касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

3. Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

4. Заявником до касаційної скарги долучено платіжну інструкцію № 562 від 17 квітня 2024 року про сплату судового збору на суму 13 000,00 грн, яка була сплачена заявником при поданні до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду касаційної скарги у цій справі на ці самі судові рішення (провадження 61-6110 ск 24).

5. Верховний Суд ухвалою від 08 травня 2024 року касаційну скаргу Чернівецької обласної прокуратури на рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 23 жовтня 2023 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 13 лютого 2024 року у справі № 713/1979/23 повернув заявникові.

6. Проте ЦПК України та Закон України «Про судовий збір» не передбачають можливості при поданні до суду, зокрема, касаційної скарги, як підтвердження сплати судового збору надавати до суду квитанцію про сплату такого збору за раніше подану касаційну скаргу цієї особи на це саме судове рішення, яка була повернута заявнику або у відкритті касаційного провадження якій було відмовлено.

7. Таким чином Верховний Суд не приймає квитанцію Чернівецької обласної прокуратури про сплату судового збору від 17 квітня 2024 року як доказ сплати судового збору за подання касаційної скарги, яка надійшла до Верховного Суду 27 травня 2024 року та зареєстрована за вхідним номером 18009/0/220-24 (провадження 61-7007 ск 24).

8. Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

9. Також частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

10. Так, ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом у липні 2023 року, заявивши вимогу майнового характеру (ціна позову: 1 200 000,00 грн).

11. Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом, визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

12. Таким чином, ураховуючи, що 1 відсоток від ціни позову у цій справі становить 12 000,00 грн., за подання касаційної скарги у справі № 713/1979/23 має бути сплачено 24 000,00 грн судового збору (12 000,00 грн * 200 %).

13. Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу: 101;22030102,__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір (https://supreme.court.gov.ua/supreme/gromadyanam/platig/).

14. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

15. На підтвердження сплати (доплати) судового збору скаржнику необхідно надати суду оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

16. Крім того, відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

17. Верховний Суд звертає увагу, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, у зв`язку з чим певні статті ЦПК України були викладені в редакції вказаного Закону.

18. Так, частиною п`ятою статті 14 ЦПК України встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

19. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (частина шоста статті 14 ЦПК України).

20. Відповідно до частини сьомої статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

21. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі (частина восьма статті 14 ЦПК України).

22. В порушення пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі Чернівецькою обласною прокуратурою не зазначено відомості про наявність або відсутність у неї електронного кабінету, який згідно з частиною шостою статті 14 ЦПК України є особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

23. Таким чином, недоліки касаційної скарги повинні бути усунені в такий спосіб: 1) у разі наявності у Чернівецької обласної прокуратури електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі - подати до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу, в якій вказати відомості про наявність у неї електронного кабінету; 2) у разі відсутності у Чернівецької обласної прокуратури електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі - зареєструвати такий кабінет та подати до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу, в якій вказати відомості про його наявність.

24. Також, статтею 390 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

25. Тобто строк на касаційне оскарження постанови Чернівецького апеляційного суду від 13 лютого 2024 року (повний текст якої складено 18 лютого 2024 року) закінчився 18 березня 2024 року.

26. В касаційній скарзі Чернівецька обласна прокуратура заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Чернівецького апеляційного суду від 13 лютого 2024 року, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваної постанови отримано прокуратурою 10 квітня 2024 року, а тому надіславши первісну касаційну скаргу до Верховного Суду 22 квітня 2024 року скаржник вважає, що звернувся до суду касаційної інстанції у 30-денний строк.

27. При цьому до касаційної скарги скаржник додає на підтвердження факту отримання ним повного тексту оскаржуваної постанови перший аркуш постанови суду з печаткою вхідної кореспонденції - 10 квітня 2024 року, що не є належним підтвердженням дати отримання оскаржуваної постанови.

28. Таким чином зазначені Чернівецькою обласною прокуратурою обставини не є підставою для поновлення їй строку на касаційне оскарження постанови Чернівецького апеляційного суду від 13 лютого 2024 року, оскільки заявник не підтвердив, коли саме отримав копію оскаржуваної постанови, не обґрунтував чому він раніше не звернувся з касаційною скаргою, тривалий час не отримував копію оскаржуваної постанови безпосередньо в суді, а також заявник не надав жодних доказів на підтвердження об`єктивних перешкод для отримання ним копії такого рішення.

29. Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

30. Також, відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

31. Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Чернівецької обласної прокуратурина рішення Вижницького районного суду Чернігівської області від 23 жовтня 2023 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 13 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі: Державної казначейської служби України, Управління Служби безпеки України у Чернівецькій області, Чернівецької обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, залишити без руху.

2. Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

4. Якщо заяву в частині підстав для поновлення строку касаційного оскарження не буде подано в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовить у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк