Провадження № 2/161/4331/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2024 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Івасюти Л.В.

за участю секретаря судового засідання Вольської А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Луцької районної державної нотаріальної контори Волинської області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її сестра ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 . Зазначає, що у встановлений законом строк вона не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки проживала в іншому місці. Відповідач ОСОБА_2 , яка є дочкою ОСОБА_3 в установленому законом порядку спадщину не прийняла та відмовилася від своїх спадкових прав, подавши про це відповідну заяву. Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 немає.

Будучи єдиним спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_3 , вона звернулася до державного нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, проте нотаріусом їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та відсутністю документів, що підтверджують родинні стосунки між нею та померлою ОСОБА_3 .

Зазначає, що через відсутність документів, що підтверджують факт родинних відносин між нею та її померлою сестрою ОСОБА_3 , виникла необхідність у встановлені факту родинних відносин.

Посилаючись на викладене, позивач просить суд, встановити факт родинних відносив, а саме, що вона є рідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визначити їй додатковий строк терміном в 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою судді від 28.08.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 19.11.2024 закрито підготовче провадження у справі.

До початку розгляду справи від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності, заявлений позов підтримує та просить задовольнити з наведених у позовній заяві підстав.

Відповідач ОСОБА_2 подала до суду клопотання про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнала та не заперечувала щодо задоволення позову.

Представник відповідача Луцької районної державної нотаріальної контори Волинської області подав до суду клопотання про розгляд справи у її відсутності.

Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та подані докази на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог, суд установив таке.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Частиною 1 статті 315 ЦПК України визначено перелік фактів, справи про встановлення яких розглядає суд.

Частиною 2 статті 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно із п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Метою звернення ОСОБА_1 до суду є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті рідної сестри ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_1 , батьками якої вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.08).

31.01.1971 ОСОБА_4 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , після чого змінила прізвище на « ОСОБА_8 » (а.с. 09).

Відповідно до довідки Державного архіву Волинської області № 487/01.22 від 19.06.2024, відомостей про народження ОСОБА_9 у 1939 році не виявлено (а.с. 14).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 (а.с. 07).

Із довідки виконавчого комітету Ківерцівської міської ради № 123 від 15.04.2024 вбачається, що згідно запису погосподарської книги № 2 на 2021-2025 роки особовий рахунок № НОМЕР_3 значиться житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 10).

Відповідно до заяви відповідача ОСОБА_2 , яка є дочкою ОСОБА_3 , вона відмовилася від спадщини, яка залишилася після смерті матері, в суд за продовженням строку для прийняття та оформлення спадщини звертатись не буде (а.с. 13).

Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Після смерті ОСОБА_3 , відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_3 за життя не склала заповіт, інші спадкоємці на спадкове майно не претендують, оскільки із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися, а тому має місце спадкування за законом.

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав об`єктивні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, а тому причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними.

Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України).

Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном.

Враховуючи вищенаведене, на підставі ст.ст. 4, 315, 12-13, 81, 259, 264-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 3, 1216-1217, 1268-1270, 1272, 1296 ЦК України, статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Встановити факт родинних відносив, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її сестри ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 );

Відповідач: Луцька районна державна нотаріальна контора Волинської області(адреса: вул. Винниченка, 67/308, м. Луцьк, ).

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 ).

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Л.В. Івасюта