Справа № 650/12/24
провадження № 2/650/453/24
УХВАЛА

08 січня 2024 року смт Влика Олександрівка

Суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області Сікора О.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

02 січня 2024 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 .

Крім того позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору, вказавши в обґрунтування те, що суд при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору враховується майновий стан сторони та він є війсковослужбовцем, в зв`язку з чим звертається до суду з вказаним клопотанням.

Ознайомившись із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, в порядку підготовки справи до судового розгляду та перевірки її на предмет відповідності за формою та змістом вимогам цивільного процесуального законодавства, суд прийшов до висновку, що заявлене клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, що кореспондується з положенням ч.1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан позивача. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Позивачем не доведено обставини, які свідчать про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору зазначених вище, а саме майнового стану який не дозволяє здійснити сплату судового збору, натомість клопотання в цілому має посилання на статус війсковослужбовця який сам по собі без супроводження відповідними доказами (довідка про заробітну плату, наявність утриманців, інше) не свідчить про майновий стан особи.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 (нині 136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, позивач не обґрунтував та не послався на обставини щодо неможливості або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, хоча саме на нього покладається такий обов`язок, тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Позивач звернувся до суду з позовом пророзірвання шлюбу, а отже вказаний позов містить вимоги не майнового характеру.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви не майнового характеру про розірвання шлюбу судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить станом на 2023 рік 1073,60 грн який позивачу необхідно сплатити саме в такому розмірі.

Пунктом 3 вищенаведеного Пленуму вказано, що порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною четвертою статті 177 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина четверта статті 177 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (частина 3 стаття 185 ЦПК).

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 136 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 185 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, зважаючи на те, що заявником не додержано вимог щодо оформлення заяви, визначені недоліки є суттєвими і такими, що можуть вплинути на якість розгляду справи по суті в разі їх не усунення, суд дійшов висновку про необхідність надання заявнику строку для приведення заяви у відповідність з вимогами закону.

На підставі викладеного, керуючись вищезазначеними положеннями ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів для виправлення недоліків з дня отримання ним копії ухвали суду, яка підлягає виконанню шляхом подання позивачем до суду заяви про усунення недоліків із наведенням відповідних пояснень та обґрунтувань.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог суду про усунення недоліків, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Сікора