Справа № 293/31/24
Провадження № 2/293/164/2024
УХВАЛА

09 січня 2024 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визнання місця проживання дитини

ВСТАНОВИВ:

05.01.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , за змістом якої просить:

розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 з ОСОБА_4 , що зареєстрований Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області 10.06.2017, актовий запис №906, згідно свідоцтва про шлюб від 10.06.2017, серія НОМЕР_1 ;

визначити місцем проживання малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем проживання його матері - ОСОБА_3 , для його самостійного виховання матір`ю, за місцем її фактичного проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 ;

визначити місцем проживання малолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем проживання її батька - ОСОБА_1 , для її самостійного виховання батьком, за місцем фактичного проживання та реєстрації: АДРЕСА_2 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху за таких підстав.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За нормою статті 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Позовна заява повинна відповідати загальним вимогам щодо її форми та змісту, передбаченим ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Так, згідно ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Натомість позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам.

Окремо слід зазначити щодо позовної вимоги про визначення місця проживання дітей.

Згідно п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них

За приписами ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зі змісту позовних вимог, зокрема, вбачається, що позивач просить визначити місце проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з його матір`ю ОСОБА_3 , тобто відповідачкою у справі.

Втім, визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача.

Відповідачем є та процесуальна особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач залучається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. На відміну від позивача відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Згідно зі ст. 160 Сімейного кодексу України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою. У разі, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом (ст. 161 СК України).

Однак, визначивши процесуальний статус ОСОБА_3 , як відповідача, за позовними вимогами про визначення місця проживання дітей, позивач не зазначив та жодним чином не обґрунтував, якими саме діями чи бездіяльністю зазначеного відповідача порушуються, не визнаються чи оспорюються будь-які його права, як позивача та чи дійсно між подружжям при розірванні шлюбу існує спір про визначення місця проживання дітей.

Між тим, із змісту позову слідує, що між сторонами досягнуто угоди щодо місця проживання дітей (син проживатеме з відповідачем, а дочка - з позивачем).

За п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява також повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Така ж позиція зазначена в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В постанові Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі N200/952/18 (провадження N61-14859св19) вказано, що "…позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло".

Однак, до матеріалів позовної заяви не додано актів обстеження житлових умов, на предмет визначення місця проживання дитини та інших документів, що стосуються справи (документів, що характеризують батьків і їх відношення до дітей, поведінку за місцем роботи і за місцем проживання, медичні довідки про стан здоров`я дітей та батьків тощо). Крім того, сам зміст позову не містить викладу таких обставин.

Також не додано доказів щодо зареєстрованого місця проживання дитини - дочки сторін. В позові позивач здійснює посилання на витяг з реєстру територіальної громади за №2023/010042904 від 07.12.2023 щодо зареєстрованого місця проживання дитини дочки ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Водночас за доданою копією витягу з реєстру територіальної громади за №2023/010042904 від 07.12.2023 зазначено відомості щодо зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 .

Згідно п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

За приписами ст. 161 Сімейного кодексу України, як зазначалося вище, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Проте, позивач не зазначає чи звертався він до органу опіки та піклування з питань визначення місця проживання дитини (дочки), які заходи органом опіки та піклування вживались. У разі якщо звертався, не зазначено чи надав відповідний орган опіки та піклування висновок про визначення місця проживання дитини та не долучено такого висновку до матеріалів позовної заяви.

Пунктом 8 ч.3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Однак, у позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Водночас додані до позову документи в копіях не мають належного засвідчення відповідно до вимог ч.2 ст.95 ЦПК України. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Крім того, у порушення п.9 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем не наведено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В позові позивач також зазначає учасником справи третю особу: Службу у справах дітей Черняхівської селищної ради.

Однак не зазначає на яких підставах її належить залучити до участі у справі та на які права та обов`язки останнього вплине чи може вплинути рішення суду у цій справі.

За приписами ч.ч. 4,5 ст.53 ЦПК України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Серед іншого суд звертає увагу, що зазначаючи про участь у справі органу опіки та піклування, останній має бути представлений належною юридичною особою.

Згідно з ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визнання місця проживання дитини залишити без руху.

Надати позивачу 7-денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали та шляхом надання доказів сплати судового збору у встановленому Законом порядку та розмірі.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана: 09.01.2024

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО