Справа № 286/584/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2024 року м. Овруч

Овруцький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Вачко В. І.

з секретарем Деменчук О. Г.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Овруцької міської ради Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно , -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовною заявою до відповідача Овруцької міської ради Житомирської області про визнання за ним права власності на спадкове майно житловий будинок по АДРЕСА_1 , 1978 року побудови, який належав померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка доводиться позивачу бабусею; після її смерті відкрилась спадщина на майно, зокрема на спірний житловий будинок; позивач, будучи спадкоємцем за заповітом, у встановленому законом порядку прийняв спадщину після смерті баби, однак нотаріус законною постановою відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на житловий будинок, тому просить позов задоволити, визнати за ним право власності на спірний житловий будинок.

Відповідач відзиву на позов не подав.

Сторони в судове засідання не з`явились. Позивач подав заяву, в якій просить розглянути справу без його участі. Відповідач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, в якому висловився, що проти задоволення позову не заперечує, що розцінюється судом, як визнання позову.

Згідно з ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову провадиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Визнання позову відповідачем у цій справі не суперечить закону і не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб.

Враховуючи, що неявка учасників справи в судове засідання не перешкоджає розгляду справи по суті, у задоволення клопотання сторін, керуючись нормами ст.223 ЦПК України, суд здійснює розгляд справи за відсутності її учасників.

Тому, перевіривши законність визнання позову відповідачем, дослідивши та оцінивши докази у справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка доводиться позивачу ОСОБА_1 бабою, що підтверджується копіями свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 , серії НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне їй майно, зокрема на житловий будинок по АДРЕСА_1 , 1978 року побудови, що стверджується копією виписки з погосподарської книги № 18, виданої в.о. старости Покалівського старостинського округу № 12 Овруцької міської ради Житомирської області за № 724 від 15.06.2020 року.

За життя ОСОБА_2 заповідала все своє майно своєму онуку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується копією заповіту, посвідченого 07.07.2008 року секретарем Покалівської сільської ради Овруцького району Житомирської області.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.346 ЦК України право власності припиняється у разі смерті власника.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи зазначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У відповідності до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно з ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та його батьки. Згідно з ст.1266 ЦК України, якою врегулювано спадкування за правом представлення, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину чи не прийняти її. Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Як вбачається з копії довідки Покалівського старостинського округу № 12 Овруцької міської ради Житомирської області № 676 від 01.06.2020 року, до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала у домогосподарстві по АДРЕСА_1 разом з сином ОСОБА_3 , онуком ОСОБА_1 та іншими.

Як повідомила приватний нотаріус Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Кушнерчук О.М. листом від 23.04.2024 року № 126/01-16 з додатками, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 заведена спадкова справа № 82/2020 у зв`язку із поданням її онуком ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини за заповітом, якому винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно житловий будинок. При цьому заявою син спадкодавця - ОСОБА_3 повідомив, що не претендує на обов`язкову частку у спадщині.

Відтак, позивач, будучи спадкоємцем за заповітом померлої баби, прийняв спадщину, своєчасно подавши до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Проте постановою приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Кушнерчук О.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.05.2024 року № 139/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спірний житловий будинок із-за відсутності правовстановлюючих документів про належність майна спадкодавцю.

Тобто спадкодавець правовстановлюючих документів на належний житловий будинок при житті не виготовив, право власності на нього не зареєстрував. Відтак, позивач не може оформити спадщину, маючи на це право.

Частиною 5 ст.1268 ЦК України визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, тобто з дня смерті спадкодавця (ч.2 ст.1220 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх невизнаних прав. У відповідності до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, зокрема якщо це право не визнається іншою особою.

На підставі викладеного в сукупності, за позивачем слід визнати право власності на спірний житловий будинок.

Позивачем сплачено судовий збір в сумі 1211,20 грн.

Тому керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 141, 200, 223, 258, 259, 263-265, 273, 354, п.3 розділу ХІІ Прикінцевих положень, пп.15.5 п.15 п.1 розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) право власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 , 1978 року побудови, який належав померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Житомирського апеляційного суду або через Овруцький районний суд Житомирської області у строк протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 11.06.2024 року.

Суддя: В. І. Вачко