Справа № 274/6161/24 Провадження № 2/0274/1522/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
10.12.24 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 ,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, цей строк ОСОБА_1 пропустила з поважних причин, оскільки, по-перше, ОСОБА_4 померла на території російської федерації, про що ОСОБА_1 родичі не повідомили, а по-друге, ОСОБА_1 у період з 29.07.2010 р. по 30.08.2010 р. та з 05.12.2010 р. по 20.01.2011 р. надавала допомогу своїй матері, яка перенесла два переломи та потребувала сторонньої допомоги.
ОСОБА_3 своєї позиції щодо предмета спору у порядку визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомила.
Судом з`ясовано, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Санкт-Петербурзі російської федерації, що підтверджується свідоцтвом від 29.06.2010 р. про смерть (а. с. 30).
ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом від 23.10.2015 р. про народження, свідоцтвом від 11.06.1985 р. про народження та свідоцтвом від 13.04.2009 р. про смерть (а. с. 8, 96, 17)
ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є сином померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , підтверджується записом № 15 (зверху 285) від 31.03.1959 р. про народження Іванковецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області та про що зазначено у постановою від 25.05.2016 р. № 1181/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. (а. с. 100, 32).
Тобто ОСОБА_1 онукою ОСОБА_4 .
Таким чином ОСОБА_1 в силу частини першої статті 1266 Цивільного кодексу України (внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини) є спадкоємцем за правом представлення ОСОБА_4 частки спадщини, яка належала б за законом її померлому батьку ОСОБА_5 , якби він був живим на час відкриття спадщини, про що також вказано у постанові від 25.05.2016 р. № 1181/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. (а. с. 32).
Відповідно до частини третьої статті 1268, частини першої та другої статті 1269 Цивільного кодексу України у редакції, чинній на момент смерті ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Згідно з частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України передабчено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_4 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви, її паспорта громадянина України, свідоцтва від 29.06.2010 р. про смерть, заяви від 14.01.2011 р. ОСОБА_3 , постанові від 25.05.2016 р. № 1181/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. (а. с. 7, 30, 88, 32).
У зв`язку чим ОСОБА_1 постановою від 25.05.2016 р. № 1181/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку майна ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (у зв`язку з пропуском строку для прийняття падини) (а. с. 32).
Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Абзацами першим та другим пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" визначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , і лише за їх відсутності територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
У постанові від 25.05.2016 р. № 1181/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. зазначено, що, зокрема, за матеріалами отриманої копії спадкової справи № 16/2011 після ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , її спадкоємцем за законом, який прийняла спадщину, є ОСОБА_6 (а. с. 32), яка проживає у російській федерації та є громадянкою цієї держави, що випливає з її заяви від 14.01.2011 р. (а. с. 88).
Таким чином ОСОБА_3 є належним відповідачем у справі.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що, оскільки, по-перше, ОСОБА_4 померла на території російської федерації, про що ОСОБА_1 родичі не повідомили, а по-друге, ОСОБА_1 у період з 29.07.2010 р. по 30.08.2010 р. та з 05.12.2010 р. по 20.01.2011 р. надавала допомогу своїй матері, яка перенесла два переломи та потребувала сторонньої допомоги.
З письмових пояснень від 03.10.2024 р. ОСОБА_7 випливає, що вона є матір`ю ОСОБА_1 , про смерть ОСОБА_4 їм стало відомо лише у 2015 р., після чого ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав, але їй було відмовлено через пропуск шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, у липні 2010 р. вона пошкодила палець на лівій нозі, в неї було діагностовано перелом та накладено гіпс, через що вона була обмежена у пересуванні та потребувала сторонньої допомоги, яку їй надавала її дочка ОСОБА_1 у грудні 2010 р. вона послизнулася та в неї було діагностовано перелом лівої променевої кістки в т/м зі зміщенням та накладено гіпс, і знову її дочка допомогла їй (а. с. 77, 78).
Обставини щодо травмування ОСОБА_7 у 2010 р. підтверджуються і медичною документацію (записами у медичні картці, результатами рентгеноскопії (-графії), довідками травмпункту м. Бердичева та іншими документами ) (а. с. 34 42).
Зважаючи на наведене, Суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, що також відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України), оскільки ОСОБА_3 є громадянкою держави-агресора як мінімум з 2001 р. (рік видачі їй паспорта громадянина російської федерації), і необмежене набуття нею права власності на будь-яке нерухоме майно в Україні, яке, в свою чергу, позбавить набути таке право громадянина України ОСОБА_1 , суперечитиме інтересам України та буде несправедливим.
Керуючись статтями 206, 258, 259, 263 265, 280 282 Цивільного процесуального кодексу України,
1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ,) задовольнити.
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Позивач, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Суддя В.В. Корбут