Справа № 752/4337/23
Провадження № 2/752/1048/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

26.11.2024 року Голосіївський районний суд міста Києва

у складі: головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.,

секретаря судових засідань - Бєляєвої К.Д.,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2023 року позивач ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_3, звернулася до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок управління нерухомістю» про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивач є власницею квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач є власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 . 24.02.2022, коли розпочалося повномасштабне вторгнення рф на територію України, позивач з дитиною виїхали за межі м. Києва у безпечне місце. 12.03.2022 позивачу зателефонували сусіди і повідомили, що квартира № 1121 затоплює всі квартири, що знаходяться нижче 11 поверху, і воді стікає по всьому стояку в будинку з 11 поверху до -2 поверху зони паркінгу. У той час позивач не мала можливості приїхати додому до Києва та оглянути місце події, оскільки на початку березня 2022 частина Київської області була окупована. 31.03.2022 позивач приїхала додому у квартиру № 1021 та виявили сліди затоплення. Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю», яке здійснює управління багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_1 в акті про залиття від 08.04.2022 та висновку від 08.04.2022 зафіксовано факт та причину залиття. За результатами проведеного оцінювачем дослідження, відповідно до проведених розрахунків, розмір матеріальних збитків, заподіяних приміщенню квартири за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 07.11.2022 становить 447927,25 грн. Після того, як позивач дізналася про суму майнового збитку, вона зв`язалась з представником відповідача з метою отримання номеру телефону самого відповідача. Проте, представник відповідача відповіла, що відповідач особисто розмовляти з позивачем не буде. Позивач направила представнику відповідача фото квартири № 1021 з наслідками залиття та звіт про оцінку на суму 447927,25 грн. Проте, жодної відповіді отримано не було. Позивач зазначає, що завдана відповідачем майнова шкода у розмірі 447927,25 грн з квітня 2022 та по даний час зумовлює моральні переживанні та душевні страждання позивача та її дитини. Відновлювальний ремонт у квартирі № 1021 не проводився у зв`язку з тим, що його вартість є значною.

Враховуючи викладене, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду у розмірі 447927,25 грн, моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 90000,00 грн та судові витрати у розмірі 5379,28 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30.03.2023 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2023 року, вищезазначена цивільна справа надійшла в провадження судді Мазура Ю.Ю.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 24.10.2023 прийнято до провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23.04.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена в установленому законом порядку. Представник позивача надав до суду заяву, в якій просив провести розгляд справи за відсутності сторони позивача. Зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена в установленому законом порядку, будь-яких заяв та клопотань до суду не надав.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: всудове засідання свого представника не направила, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена в установленому законом порядку. Надали письмові пояснення, в яких зазначили, що ТОВ «Поряд.ок. управління нерухомістю» вважає, що є всі підстави для стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 майнової та моральної шкоди, оскільки саме з вини ОСОБА_2 , як власника квартири № 1121 відбулось залиття квартири № 1021 , що належить ОСОБА_1 .

Враховуючи, що належним чином повідомлені відповідачі в судове засідання не з`явилися, відзиву не подали, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає необхідним позов задовольнити, виходячи з наступного.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 324643171 від 02.03.2023.

Разом з цим, відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 324497508 від 01.03.2023.

08.04.2022 Товариством з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» складено Акт про залиття, затвердженим директором Кривов?яз І.Ф. Як вбачається із вказаного Акту про залиття, 12.03.2022 власником квартири № 721 було виявлено протікання води у його квартирі зі стелі. Як з`ясувалося, квартири № 1121 затопила весь стояк до Променадної зони. Зі слів власників, які знаходились в даний час в будинку, вода лилася не тільки через квартири вниз, а й по фасаду. Під час обстеження квартири № 1121 за згодою представника, було виявлено воду на підлозі, яка витікала з труби. 31.03.2022 власником квартири № 1021 виявлено затоплення своєї квартири. В результаті чого було виявлено наступне: - в одній ванній кімнаті: сліди затоплення на стелі, місцями відійшла плитка від стін, в іншій ванній кімнаті, відійшов плінтус у двох кутах біля стелі; - у вітальні: на стелі п`ять місць слідів залиття, підлога: видні сліди залиття на керамічній плитці, поверхня полу - по всій площі паркетної поверхні полу видно залиття; - кухня: по всій площі стелі сліди залиття, сліди залиття на підлозі, меблі на кухні - навісна шафа кухні спала на підлогу та розбита разом з посудом, при цьому розбита кухонна мийка. Зі слів мешканців - погано почав робити холодильник, на одній люстрі - закорочення електроенергії; дитяча кімната - сліди залиття стелі, внаслідок чого пошкоджено монітор Samsung, гіроскутер, дитячі іграшки, килим та підлога (паркетна дошка), карниз. Над дверима вхід в дитячу кімнату (стекля на фурнітура) - сліди затоплення; балкон - сліди залиття на стінах, підлозі, залитті речі, які знаходилися на балконі.

Згідно висновку (додаток № 1 до Акту про залиття від 08.04.2022) про причину залиття квартири АДРЕСА_1 , зробленим Товариством з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» під час обстеження квартири № 1121 було виявлено, що у приміщенні квартири знаходився рукомийник, під яким був зірваний кран гарячого водопостачання. Внаслідок цього вода опинилася на підлозі і через великий тиск затопила по стояку квартири, що знаходяться на нижніх поверхах. Таким чином, причиною залиття став незадовільний технічний стан запірної арматури під рукомийником у приміщенні квартири АДРЕСА_2 .

За результатами Звіту проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 , проведеного оцінювачем дослідження ТОВ «Апрайсел ЮА», відповідно до проведених розрахунків, розмір матеріальних збитків, заподіяних приміщенню квартири за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 07.11.2022 становить 447927,25 грн.

Вирішуючи спір суд виходить із наступного.

Згідно ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

У відповідності до ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України.

Статтею 322 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 3ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними, рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України з відшкодування шкоди, то саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Таким чином факт залиття та завдання матеріальної шкоди позивачем доведений та відповідачем не спростований, а тому підлягає стягненню з них.

Оскільки наявність завданої шкоди з вини відповідача ОСОБА_2 у завданні збитків позивачці та їх розміру не спростовані, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог відповідно до ст. 1166 ЦК України та можливість стягнення матеріальної шкоди на користь позивачки у сумі 447927,25 грн.

Судом встановлено, що позивачка посилається на те, що у зв`язку з залиттям і відмовою у добровільному порядку відшкодування завданої шкоди відповідачами, позивачці були заподіяні психологічні (моральні) страждання, розмір відшкодування яких, враховуючи характер та обсяг фізичних, душевних, психічних страждань, характеру немайнових витрат, тривалості їх впливу позивачка оцінює у розмірі 90000,00 грн.

Позивачем зазначено та не спростовано відповідачем, що залиття квартири позивачки сталося у період з 24.02.2022 до 12.03.2022, тобто у той час, коли позивач з неповнолітньою дитиною, як і багато інших громадян України, вимушено покинули свій дім та поїхали у безпечне місце. Коли вона повернулася до Києва, то окрім важкого емоційного стану у зв`язку з повномасштабною війною, позивач вимушена була приводити квартиру до ладу від наслідків залиття, купувати новий посуд, бо старий розбився разом із кухонною шафою, зв`язуватися з компанією, що обслуговує їх будинок, вирішувати питання про фіксування факту залиття квартири тощо. Тобто, з квітня 2022 по даний час позивач з неповнолітньою дитиною проживають у квартирі № 1021. Яка постраждала від залиття через недбалі дії відповідача - власника квартири № 1121. Дитина вимушена дихати запахом штукатурки, яка час від часу осипається від вологості, а також жити у приміщенні, де утворилась пліснява та грибок. Крім того, позивач позбалевна можливості приготувати їжу у звичному режим, а вимушена постійно мити продукти та посуд у ванній кімнаті, оскільки мийка на кухні розбита. Внаслідок цього позивач вже більше 2 років відчуває емоційну напругу, нервовість, переживання, що фактично погіршує її стан здоров`я.

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до п. 5 вищезазначеної Постанови Пленуму Верховного Суду України з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Обов`язок доказування наявності моральної шкоди покладається на позивача.

Аналізуючи наведені положення законодавства, з урахуванням обставин справи, а також зваживши на згадані вище роз`яснення Пленуму Верховного Суду України щодо відшкодування моральної шкоди, суд вважає, що позивачкою доведено факт залиття, спричинення матеріальної шкоди, порушення її нормальних життєвих зв`язків через неможливість доведення квартири до придатного стану для життя, пригнічений стан здоров`я через наявність плісняви у квартирі, порушення режиму сну, що й спричинило їй моральні страждання, через бездіяльністю відповідачів.

Суд, вирішуючи питання про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 90000,00 грн дійшов висновку, що дана вимога обґрунтована і підлягає задоволенню.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір в розмірі 5379,28 грн.

Після всебічного, повного дослідження, оцінки наявних матеріалів та обставин справи суд дійшов висновку, щодо необхідності задоволення позовних вимог, вважає їх обґрунтованими і доведеними.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.ок. управління нерухомістю» про стягнення майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , власник квартири АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_10 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ) майнову шкоду заподіяну внаслідок залиття квартири у розмірі 447927 (чотириста сорок сім тисяч дев`ятсот двадцять сім) грн 25 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , власник квартири АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_10 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ) моральну шкоду у розмірі 90000 (дев`яносто тисяч) грн 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , власник квартири АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_10 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 5379 (п`ять тисяч триста сімдесят дев`ять) грн 28 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Ю.Ю. Мазур