ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3685/24
провадження № 2/753/4277/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами цивільну справу за позовною заявою житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-10» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території

В С Т А Н О В И В :

Житлово-будівельний кооператив «Локомотив-10» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території

Позовні вимоги мотивовані тим, що житлово-будівельний кооператив «Локомотив-10» забезпечує належне утримання та експлуатацію будинок АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 , відповідач ОСОБА_2 є його дружиною та проживає у даній квартирі. Позивач посилається на те, що відповідачі своєчасно та у повному обсязі не сплачують обов`язкових внесків на утримання будинку та прибудинкової території вказаного будинку, внаслідок чого за ними утворилася заборгованість, що стало підставою для звернення до суду з даним позов, в якому позивач просив стягнути солідарно з відповідачів заборгованість зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 9433 грн. 92 коп., інфляційні втрати в розмірі 1605 грн. 46 коп., та 3% річних в розмірі 475 грн. 71 коп. та судові витрати.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29.02.20240 відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

25.03.2024 від представника позивача Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-10» засобом поштового зв`язку до суду надійшла заява про уточнення розміру позовних вимог. У свої заяві представник позивача зазначає, що після подачі позову до суду позивачу стало відомо, що в лютому 2024 року на користь Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-10» відповідачами було погашено 9 880 грн 00 коп. заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території квартири АДРЕСА_2 .

Також за січень та лютий 2024 року відповідачам щомісячно нараховувався внесок по 256 грн 16 коп. Таким чином, враховуючи, що оплата заборгованості в лютому 2024 на користь позивача та нараховані внески за січень-лютий 2024 року відповідачам не враховані в розмір позовних вимог, тому сторона позивача вважає за потрібне уточнити розмір позовних вимог.

До заяви представником позивача долучено новий детальний розрахунок заборгованості та викладені позовні вимоги наступного змісту: стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Житлово-будівельного кооперативу «ЛОКОМОТИВ-10» заборгованість зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території з 01.10.2020 по 01.03.2024 у розмірі 66 грн 24 коп., інфляційні нарахування в розмірі 1 615 грн 15 коп., 3% річних у розмірі 500 грн 40 коп., а всього - 2 181 грн 80 коп, судовий збір у розмірі 3 028 грн 00 коп. та витрати на правничу допомогу в розмірі 3 360 грн 00 коп.

Ухвалою суду від 08.04.2024 прийнято до розгляду заяву представника позивача - Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-10» про зменшення розміру позовних вимог. Роз`яснено право відповідачам подати відзив на позов та встановлені строки для подання заяв по суті справи..

Відповідно до ч. 1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У відповідності до ст.ст 174, 178 ЦПК України відповідачі не скористались своїм процесуальним правом та у встановлений судом строк не подали відзиву на позовну заяву, у зв`язку з чим суд вирішив розглянути справу за наявними матеріалами.

Згідно із частинами 1, 8 ст.279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що житлово-будівельний кооператив «Локомотив-10» забезпечує належне утримання будинку та прибудинкової території будинку АДРЕСА_1 .

Встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 , , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 20.12.2003 (а.с.32-33).

Відповідно до довідки №18/1 виданої 18.12.2023 р. ЖБК «Локомотив-10» власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_1 , він проживає в квартирі разом зі своєю дружиною ОСОБА_2 .

Як вбачається із відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», відповідачі зареєстровані у квартирі АДРЕСА_2 .

Згідно з п.1.9. розділу 1 Статуту житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-10», затвердженого загальними зборами членів ЖБК «Локомотив-10», протокол №38 від 19.10.2016 р., метою діяльності Кооперативу, зокрема, є утримання та управління багатоквартирним будинком Кооперативу і прибудинковою територією.

Відповідно до ст.12 Закону України «Про кооперацію» серед основних обов`язків члена кооперативу є сплата визначених статутом кооперативу внесків.

Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Крім того, ст. 10 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію, а ст. 66 ЖК України передбачено, що плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється виходячи із загальної площі квартири.

Статтею 151 Житлового кодексу України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Відповідно до ст.145 ЖК України, повнолітні члени сім`ї члена кооперативу зобов`язані брати участь в оплаті витрат по експлуатації і ремонту будинку та квартири.

Згідно з ч. 3 ст. 156 ЖК України, члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VIII споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.

Як вбачається з матеріалів справи, внаслідок неналежного виконання відповідачами свого обов`язку щодо сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території за період з 01.10.2020 по 01.01.2024 р., за ними утворилась заборгованість в розмірі 9433 грн. 92 коп.

Разом з тим, в лютому 2024 року відповідачами було сплачено на рахунок позивача заборгованість по сплаті внесків на утримання будинку та прибудинкової території в сумі 9880 грн 00 коп., що визнається позивачем.

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території станом на березень 2024 року за період з 01.10.2020 по 01.03.2024 за ними рахується заборгованість у розмірі 66 грн 24 коп.

Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Таким чином, згідно із розрахунками наданими позивачем, на суму заборгованості за період з 01.10.2020 по 01.03.2024 нараховано інфляційні втрати в розмірі 1 615 грн 15 коп., 3% річних у розмірі 500 грн 40 коп.

Статтею 541 ЦК України визначено, що солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Згідно ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Згідно із ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги» №2189-VIII дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідачами, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати наданих житлово-комунальних послуг та відсутності заборгованості перед позивачем по оплаті цих послуг.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає встановленим факт порушення прав позивача, тому позовні вимоги щодо солідарного стягнення з відповідачів заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 66 грн 24 коп., інфляційних втрат в розмірі 1 615 грн 15 коп., 3% річних у розмірі 500 грн 40 коп, є законними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Будь-яких заперечень по суті позовних вимог відповідачами суду не надано.

Щодо розподілу судових витрат, а саме витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов до наступного.

Як вбачається із матеріалів позову, позивач просить суд стягнути з відповідачів витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3 360 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно із ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16 (провадження № 11-562ас18), вказано, що «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат».

Отже, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою професійної правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі.

У частині четвертій статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні, відповідно до статті 1 якого договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання (організаційні форми адвокатської діяльності) (частина третя статті 4 зазначеного Закону).

Відповідно до статті 13 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, є самозайнятою особою. Адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, може відкривати рахунки в банках, мати печатку, штампи, бланки (у тому числі ордера) із зазначенням свого прізвища, імені та по батькові, номера і дати видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Тлумачення наведених норм дає підстави для висновку, що до судових витрат на професійну правничу допомогу віднесено витрати на правничу допомогу адвоката, і така допомога надавалася саме тим адвокатом (адвокатами), з яким укладено договір про надання правової допомоги або з відповідним адвокатським бюро чи об`єднанням.

В даному випадку позивач просить про компенсацію здійснених ним витрат, понесених на юридичні послуги наданих йому ТОВ «Київський центр права», та посилається на документи на підтвердження витрат на юридичні послуги цього товариства (договір про надання юридичних послуг №А/17082023/К-30 від 17.08.2023, розрахунок витрат на правничу допомогу, копію акту №1812 прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг) на суму 3 360 грн. до Договору про надання правової допомоги №А/17082023/К-30 від 17.08.2023 та платіжні інструкції).

Суд зауважує, що витрати на юридичні послуги, надані позивачу у справі іншою, ніж адвокат особою, а саме ТОВ «Київський центр права», не належать до витрат на професійну правничу допомогу та не можуть бути відшкодовані у порядку частини четвертої статті 137, частини сьомої статті 139 та частини третьої статті 141 ЦПК України.

Вказана позиція, узгоджується з висновками викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 496/3134/19 (провадження № 14-44цс21), а тому має бути врахована судом.

З врахування викладеного, суд не знаходить підстав для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 3600 грн.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись, ст.ст. 525, 526, 625 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 265, 268, 279 ЦПК України

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-10» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території - задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомо, адреса: АДРЕСА_3 ) на користь житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-10» (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Ревуцького, 11-г) заборгованість зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 66 грн 24 коп., інфляційні втрати в розмірі 1 615 грн 15 коп., 3% річних у розмірі 500 грн 40 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомо, адреса: АДРЕСА_3 ), судовий збір в сумі 3028 грн., тобто по 1514 грн з кожного.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 14.06.2024.

Суддя Ю.С. Мицик