Провадження № 2/161/5214/24
У Х В А Л А

11 грудня 2024 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Коржик Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Луцька цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 04.12.2024 року в цивільній справі № 161/20204/24 було вирішено розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 05.06.2014 року Відділом ДРАЦС реєстраційної служби Луцького МУЮ Волинської області за актовим записом № 545.

Однак, при скаледнні повного тексту вищевказаного судового рішення у його резолютивній частині судом було допущено описку при написанні дошлюбного прізвища позивачки.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі рішенні описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень в рішенні чи ухвалі суду вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Так, Верховний Суд у своїй Постанова від 21.07.2020 року в справі № 521/1074/17 роз`яснив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як встановлено судом, під час складення повного тексту рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 04.12.2024 року в цивільній справі № 161/20204/24 в його резолютивній частині було допущено мимовільну помилку при написанні дошлюбного прізвища позивачки.

З наведеного слідує, що дана описка підлягає виправленню, оскільки така впливає на можливість реалізації судового рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 269, 352, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Виправити описку в резолютивній частині рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 04 грудня 2024 року в цивільній справі № 161/20204/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме: вважати вірним написання дошлюбного прізвища ОСОБА_1 « ОСОБА_4 », замість помилково вказаного « ОСОБА_5 ».

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 354 ЦПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк апеляційного оскарження обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складений 11 грудня 2024 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська