СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10711/24

пр. № 2-о/759/624/24

10 липня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання - Натальчук А.І., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду міста Києва в порядку окремого провадження цивільну справу за поданням Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення опіки над ОСОБА_2 , -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2024 року представник Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із поданням, в якому просив встановити опіку над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити його опікуном ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду Орган опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації посилається на те, що до органу опіки та піклування звернулась ОСОБА_1 щодо призначення її опікуном над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 30.01.2024 року у справі №759/16486/23 громадянина ОСОБА_2 визнано недієздатною особою. Також він є особою з інвалідністю першої «Б» групи з дитинства.

Заявниця є матір`ю недієздатного. Перешкод для встановлення опіки над недієздатним ОСОБА_2 та призначення опікуна не виявлено, за станом здоров`я ОСОБА_1 протипоказань до опікунства не має.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29 травня 2024 року заява прийнята до розгляду і відкрито провадження у справі за правилами окремого провадження.

Представник Органу опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд подання а її відсутності, подання підтримала та просила задовольнити.

Заінтересована особа через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, подання підтримала та просила задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Зважаючи на дані обставини, суд вирішив розглянути подання за відсутністю учасників справи, що не з`явились.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 30 січня 2024 року у справі №759/16486/23 (провадження №2-о/759/47/24) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано недієздатним. Вказане рішення набрало законної сили 01.03.2024 року.

Судом встановлено, що відповідно до заяви від 20.03.2024 року ОСОБА_1 звернулась до Опікунської ради Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації з заявою, в якій просила звернутись до Святошинського районного суду м. Києва із поданням про встановлення опіки над ОСОБА_2 , 2005 року народження, та призначити її опікуном для захисту прав і законних інтересів недієздатного.

З витягу з протоколу №4 засідання опікунської ради Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації від 04 квітня 2024 року вбачається, що рекомендовано Органу опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації заяву задовольнити та на підставі статті 60 ЦК України підготувати подання до Святошинського районного суду м. Києва про встановлення опіки та призначення опікуном мати ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 є матір`ю недієздатного ОСОБА_2 , що встановлено із свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 .

Таким чином, матеріалами справи доведений факт родинних зв`язків між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ №253163, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має першу «Б» групу інвалідності з 11.05.2023 року, причина інвалідності: з дитинства, інвалідність встановлена на строк до: довічно. Висновок про умови та характер праці: потребує стороннього догляду, нагляду, допомоги.

Відповідно до акту №696 обстеження матеріально-побутових умов від 04 квітня 2024 року ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; сім`я мешкає в двохкімнатній квартирі, яка об лаштована старими меблями та побутовою технікою б/у, ремонт в квартирі не робився років 10-15, умови проживання - нормальні; недієздатний ОСОБА_3 мешкає в одній кімнаті із матір`ю.

Згідно з висновком про стан здоров`я громадянина, який бажає встановити опіку (піклування) № НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за станом здоров`я медичних протипоказань до опікунства не має.

Відповідно до Витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , станом на 06.03.2024 року до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває.

Відповідно до пенсійного посвідчення серії НОМЕР_3 , виданого на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , остання є пенсіонером за віком.

Крім того, до матеріалів подання додано довідку про доходи з якої вбачається, що ОСОБА_1 офіційно працевлаштована на посаді сестра медична в КНП «Київський міський клінічний онкологічний центр» та має постійний дохід.

У своїй заяві ОСОБА_4 (брат недієздатного ОСОБА_2 ) вказав, що не заперечує, щоб його мати ОСОБА_1 була опікуном брата.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України підставами звільнення від доказування є обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Опіка (піклування) є особливою формою державної турботи про неповнолітніх дітей, що залишились без піклування батьків, та повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів.

Порядок встановлення опіки над особою, яка визнана судом недієздатною, виконання опікуном своїх обов`язків та звільнення від повноважень опікуна визначений главою 6 ЦК України та Правилами опіки та піклування, затвердженими наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 (далі - Правила).

Згідно ст. 55 ЦК України та п. 1.2 Правил, опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 Цивільного кодексу України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

У відповідності до приписів ст. 67 ЦК України та Розділу 4 Правил, опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Опікун зобов`язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічного.

Статтею 56 ЦК України встановлено, що органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Права та обов`язки органів, на які покладено здійснення опіки та піклування, щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 58 ЦК України визначено коло осіб над якими встановлюється опіка, зокрема у ній зазначено, що опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.

Відповідно до ч. 2, 3, 4 ст. 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун та піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Як передбачено ч. 5 статті 63 Цивільного кодексу України фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів або піклувальників.

Відповідно до норм ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 звернулась із відповідною заявою до Органу опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про доцільність призначення її опікуном над недієздатним сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При вирішенні питання щодо призначення опікуном, суд враховує, що ОСОБА_1 не має медичних протипоказань для здійснення повноважень опікуна, що дає підстави вважати можливим виконання нею обов`язків опікуна над недієздатним.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації підлягає задоволенню.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 58, 60, 62, 63 Цивільного кодексу України, ст.ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 259, 263-265, 273, 293, 294, 295-300, 354,355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Подання Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, заінтересована особа: ОСОБА_1 про встановлення опіки над ОСОБА_2 - задовольнити.

Встановити опіку над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Призначити недієздатному ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опікуном мати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка має громадянство російської федерації, посвідку на постійне проживання, та яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , для захисту прав та законних інтересів підопічного.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя Н.О. Горбенко