"05" грудня 2024 р. Справа № 367/6550/23
УХВАЛА

Іменем України

05 грудня 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Василенко Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгорода клопотання представника відповідача адвоката Корзаченка В.М. про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Автомагістраль» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористані дні відпустки на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Автомагістраль» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористані дні відпустки.

21.11.2024 року до суду від представника позивача адвоката Корзаченка В.М. надійшли додаткові пояснення по справі в яких останній просив постановити ухвалу про закриття провадження у цивільній справі, у зв`язку з відсутністю предмета спору, оскільки на його думку 27.12.2023 року ПП «Автомагістраль» було повністю погашено наявну перед позивачем заборгованість з виплати заробітної плати у сумі 28374,18 грн., яка в себе включала і компенсацію відпустки позивачу та станом на сьогодні відсутній предмет спору за вимогою про стягнення заробітної плати та компенсації за невикористані дні відпустки.

Позивач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справі повідомлений належним чином, поважності причин неявки не повідомив, із заявами та/або клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не звертався, при цьому скористався своїм процесуальним правом та надав до суду пояснення/заперечення щодо тверджень представника відповідача.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, при цьому 05.12.2024 року надав до суду заяву у якій просив розгляд справи проводити за його відсутності.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за відсутністю учасників провадження суд враховує, що згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Враховуючи викладене, в силу положень ст. 223 ЦПК України, суд вважає за доцільне провести дане судове засідання за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: відсутній предмет спору.

При цьому необхідно зазначити, що суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову.

Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникнення).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди, тощо.

Предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом спору розуміється певна матеріально-правовва вимога позивача до відповідача стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Згідно Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.09.2020 року у справі №750/1658/20 встановлено, що закриття провадження у справі через відсутність предмета спору можливе лише за умови, якщо предмет спору відсутній під час пред`явдення позову.

Як убачається із матеріалів справи, звертаючись до суду у серпні 2023 року із вказаним позовом позивач просив суд стягнути на його користь з відповідача заборгованість по заробітній платі та компенсаційні виплати. Зазначав, що відповідач у день звільнення позивача (15 листопада 2022 року) не здійснив виплату належних позивачу до виплати заробітну плату, яка складається з роботи у вихідні і святкові дні та розрахункові, які складаються із компенсації за не використані дні відпустки, що є порушенням ч. 1 ст. 116 КЗпП України. Крім того зазначав, що відповідачем було залучено позивача до роботи у понаднормовий час та у вихідні, святкові дні.

Представник відповідача ПП «Автомагістраль» - адвокат Корзаченко В. звертаючись до суду із клопотанням про закриття провадження у справі, вказав, що 27 грудня 2023 року ПП «Автомагістраль» була сплачена заборгованість по заробітній платі та компенсації за невикористані дні відпустки у розмірі 28 374,18 грн, а тому відсутній предмет спору.

В той же час, сам позивач не погоджується із таким розміром заборгованості. Він наполягає на тому, що при визначенні розміру заборгованості роботодавець взагалі не обґрунтував такий розмір, з яким позивач категорично не погоджується.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

На підставі вищезазначеного та керуючись ст. ст. 255, 259-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Корзаченка В.М. про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Автомагістраль» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористані дні відпустки на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Баличева