Провадження № 2-во/577/61/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2024 року м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суду Сумської області у складі судді Потій Н.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішення,-

В С Т А Н О В И В:

04 грудня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду із заявою в якій просить виправити описку в ухвалі Конотопського міськрайонного суду від 02.12.2024 у справі №591/10628/24 якою позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу, а саме: - вказати в описовій та резолютивній частині ухвали про залишення позову без розгляду на підставі заяви позивача від 24 листопада 2024 року; - вказати в резолютивні частині ухвали, що ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Зазначає, що ухвала суду набирає законної сили за правилами, передбаченим для рішення суду (стаття 273 ЦПК України), тільки в тому випадку, коли для конкретного виду ухвал це прямо передбачено процесуальним законом (статті 460, 479, 480, 487 ЦПК України). Можливість апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції при цьому значення не має і на момент набрання нею законної сили не впливає. Аналогічні висновки щодо строку і порядку набрання ухвалами законної сили Документ сформований в системі наведені також у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11 квітня 2019 року у справі № 910/6543/18 та від 30 березня 2020 року у справі № 910/6543/18, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13 квітня 2022 року у справі № 580/3356/20 (адміністративне провадження № К/9901/31235/20) та у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 12 січня 2023 року у справі № 761/13085/14-ц (провадження № 61-6496св21) та від 30 січня 2023 року у справі № 501/3311/21 (провадження № 61-9509св22).

Відповідно до ст. 269 ЦПК, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

05 грудня 2024 року судом постановлено ухвалу про розгляд заяви про виправлення описки в рішенні суду на 09:30 год. 06 грудня 2024 року, без повідомлення сторін.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи заяву про виправлення описки суд керується наступним.

Суд встановив, що ухвалою Конотопського міськрайонного суду від 02 грудня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Засорін А.І. про стягнення грошових коштів за договором позики, договором поруки, також визнання недійсним договору дарування, акту приймання-передачі частки у статутному капіталі та скасування реєстрації повернуто позивачу. Одночасно роз`яснено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Постановляючи таку ухвалу, суд зазначив, що 24 листопада 2024 року позивач ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» звернувся із заявою про залишення його позову без розгляду. Проте, станом на 02 грудня 2024 року провадження у справі не відкрито.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про відкликання позовної заяви.

Оскільки провадження у справі за позовом ОСОБА_1 не було відкрито, враховуючи заяву позивача від 24.11.2024 про залишення позову без розгляду, виходячи з принципів диспозитивності, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає саме поверненню позивачу.

Суд зауважує, що до відкриття провадження у справі нормами ЦПК не передбачено постановлення ухвали про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17, Суд роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів, тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У даному випадку, зазначення в ухвалі суду від 02.12.2024 про повернення позовної заяви замість залишення її без розгляду, не є опискою суду, а задоволення заяви про виправлення описки в цій частині призведе до зміни змісту ухвали суду, що є неприпустимим.

Водночас суд погоджується з необхідністю виправлення описки в ухвалі суду, в частині набрання нею законної сили, оскільки це впливає на можливість реалізації ухвали та її правосудність.

Відповідно до ч.2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Тлумачення змісту статті 261 ЦПК України з урахуванням принципу розумності та «методу чесного читання» свідчить, що у частині першій статті 261 ЦПК України

передбачено загальне правило для всіх судових рішень, які постановляються у формі ухвали. Ухвала суду набирає законної сили за правилами, передбаченими

для рішення суду (стаття 273 ЦПК України), тільки в тому випадку, коли для конкретного виду ухвал це прямо передбачено процесуальним законом (статті 460, 479, 480, 487 ЦПК України). Можливість апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції при цьому значення не має і на момент набрання нею законної сили не впливає.

Керуючись ст. 260, 261, 269 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішення задовольнити частково.

Виправити описку в четвертому та п`ятому абзаці резолютивної частини ухвали Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 02 грудня 2024 року, а саме замість: «Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду» вірно зазначити: «Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею».

В іншій частині в задоволенні заяви про виправлення описки у судовому рішенні відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 06 грудня 2024 року.

СуддяН. В. Потій