У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 609/345/24

2-о/609/22/2024

04 червня 2024 року Шумський районний суд Тернопільської області

в складі головуючого судді Харлана М.В.

присяжних: Остроголової Н.М.

Панасюк А.В.

за участю секретаря судового засідання Семенюк О.І.

заявника ОСОБА_1

представника заявника ОСОБА_2

заінтересованої особи ОСОБА_3

представника заінтересованої особи Корфа П.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шумськ цивільну справу за заявою: ОСОБА_1

заінтересовані особи: Великодедеркальська сільська рада, ОСОБА_3

вимоги заявника: про визнання особи недієздатною та встановлення опіки,-

ВСТАНОВИВ:

05 березня 2024 року на адресу Шумського районного суду Тернопільської області засобами поштового зв`язку надійшла заява представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Сідорової І.А. у якій остання просила:

- визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительку с. Вовківці Кременецького району Тернопільської області недієздатною та встановити над нею опіку;

- призначити опікуном ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя с. Вовківці Кременецького району Тернопільської області.

Свої вимоги мотивує тим, що заявник по справі - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народження проживає по АДРЕСА_1 , разом із сестрою своєї матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є інвалідом з дитинства другої групи довічно внаслідок психічного розладу та потребує стороннього догляду.

Вказує, що ОСОБА_3 є інвалідом з дитинства внаслідок хвороби Дауна (Q-90/09), важко йде на контакт, інструкції виконує вибірково, має мовні порушення. З приводу психічного захворювання ОСОБА_3 перебуває на обліку у лікаря-психіатра КНП Шумської міської ради «Шумська міська лікарня», та потребує постійного піклування та побутового догляду зі сторони іншої особи. Такий обов`язок по догляду за останньою, взяв на себе заявник.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 та його представник адвокат - Сідорова І.А. заявлені вимоги підтримали повністю.

Вважають, що заявник ОСОБА_1 наділений процесуальною правосуб`єктністю на подання заяви про визнання особи недієздатною, оскільки він є членом сім`ї ОСОБА_3 , вони разом проживають, останній здійснює догляд за нею, а також він є її близьким родичем.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_3 - адвокат Корф П.К. в судовому засіданні просив заявлені вимоги задовольнити.

Представник заінтересованої особи Великодедеркальської сільської ради в судове засідання не з`явився, надіслав суду клопотання про розгляд справи без участі представника.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав і інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, частиною 1 статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання в порядку встановленому ЦПК України.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ч. 1, 2 ст. 5 ЦПК України).

За частиною 3 статті 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Відповідно до частини 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У пункті 1 частини 2 статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги (ч. 3 ст. 296 ЦПК України).

Відповідно до статті 55 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та не визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому.

Однак, згідно його частини 4 статті 2, взагалі не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням, тобто по суті виділяє таких осіб з кола єдиних сімейних правовідносин.

На сьогодні в законодавстві поняття «член сім`ї» застосовується в різних значеннях в залежності від сфери правовідносин. Так відповідно до частини 2 статті 64 Житлового кодексу УРСР до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Відповідно до пункту 1.26 статті 1 Закону України «Про оподаткування прибутку підприємств» членами сім`ї фізичної особи вважаються її чоловік або дружина, прямі родичі (діти або батьки) як фізичної особи, так і її чоловіка або дружини, а також чоловік або дружина будь-якого прямого родича фізичної особи або її чоловіка (дружини).

Таким чином, законодавець не встановив вичерпного переліку осіб, які належать до кола членів сім`ї, але визначив критерії, за якими осіб, не пов`язаних шлюбними або родинними стосунками, віднесено до них (п. 3 Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року №5-рп/99).

Судова практика взагалі розрізняє поняття «родичі» та «члени сім`ї» (ч. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»).

До загальних ознак сім`ї належать: спільне проживання, пов`язаність спільним побутом; взаємні права та обов`язки.

Разом з тим, ознаки членів сім`ї не можна розглядати окремо від підстав створення сім`ї, оскільки спільне проживання та побут та наявність взаємних прав та обов`язків можуть бути і у інших суб`єктів, які не є членами сім`ї (наприклад, проживання кількох студентів в одній кімнаті в гуртожитку).

Близькi члени родини (або близькі родичі) - законодавчий термін, що позначає родичів (членів сім`ї) особи, які мають особливі права та/або обов`язки через тісні стосунки з особою.

Законодавство України подає різні визначення цього та споріднених термінів.

Так, Кримінально-процесуальний кодекс України визначає поняття близькі родичі та члени сім`ї: чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Кодекс законів про працю України подає, що близькими родичами чи свояками є батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя.

Закон України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» визначає, що близькі родичі - батьки, дружина (чоловік), діти, рідні брати і сестри, дід, баба, онуки.

Міжнародний стандарт бухгалтерського обліку визначає, що близькими родичами фізичної особи є діти, чоловік (дружина) чи шлюбний партнер особи, діти чоловіка (дружини) чи шлюбного партнера особи, утриманці фізичної особи або її чоловіка (дружини) чи шлюбного партнера.

Медичні норми клінічних випробувань визначають, що близькі родичі - чоловік (дружина), батьки, діти, рідні брати і сестри.

Дійсно, Закон України «Про запобігання корупції» визначає, що:

- члени сім`ї - чоловік (дружина) та діти до досягнення ними повноліття; а також усі особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі;

- близькі особи - члени сім`ї, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням суб`єкта.

Однак, зазначений Закон визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Отже, член сім`ї (у сімейно-правовому аспекті) - це особа, яка має тісний правовий зв`язок із сім`єю, що ґрунтується на шлюбі, спорідненні, усиновленні, інших формах влаштування дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, характеризується спільністю життя та інтересів, наявністю взаємних прав і обов`язків, передбачених сімейним законодавством.

Як встановлено матеріалами справи, заявник ОСОБА_1 є племінником ОСОБА_3 , тобто не є близьким родичем останньої.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 11 червня 2019 року у справі № 130/2391/18 (провадження №61-1307св19).

Відповідно до вимог частини 3 статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Заявник ОСОБА_1 , заявляючи, що він є племінником ОСОБА_3 , не звернув уваги, що зазначене, навіть у разі належного підтвердження, не дає підстави вважати його близьким родичем.

З аналізу досліджених в судовому засіданні довідок № 245 від 16.02.2024 р. та №189 від 07.02.2024 р., а також враховуючи пояснення заявника, судом встановлено, що особа, щодо якої розглядається заява, знаходиться за адресою проживання ОСОБА_1 протягом незначного часу (менше дев`яти днів), а отже, їх відносини не можуть мати ознак сімейних. Також, з матеріалів цивільної справи встановлено, що зареєстроване місце проживання заявника та ОСОБА_3 різні.

Окрім того, в матеріалах цивільної справи відсутні будь які докази, які підтверджують, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, ведуть спільне господарство, а спільне проживання заявника з ОСОБА_3 та догляд за останньою, як встановлено актом обстеження умов проживання від 16 лютого 2024 року, не має ознак сімейних відносин між ними.

Так, згідно копії довідки №245 виданої 16 лютого 2024 року вбачається, що до складу сім`ї заявника, який проживає в АДРЕСА_2 входить його тітка - ОСОБА_3 , разом з тим, у медичній картці амбулаторного хворого № 291627/2743 на ОСОБА_3 , витребуваної судом за клопотанням представника заявника, міститься акт обстеження від 07 лютого 2024 року, яким встановлено, що остання проживає разом із сім`єю своєї рідної сестри ОСОБА_4 , яка здійснює безпосередній догляд нею.

Відповідно до довідки №189 виданої 07 лютого 2024 року Центром надання адміністративних послуг Великодедеркальської сільської ради Кременецького району Тернопільської області, яка знаходиться в матеріалах вищевказаної медичної картки вбачається, що до складу сім`ї ОСОБА_3 , 1974 р.н., яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , входять її сестра - ОСОБА_4 та чоловік сестри - ОСОБА_5 .

Таким чином в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 має членів сім`ї та близьких родичів, зокрема, рідну сестру ОСОБА_4 , яка наділена правом на звернення в суд із заявою про визнання особи недієздатною.

Суд зауважує, що процесуальною правосуб`єктністю на подання заяви про визнання особи недієздатною наділені не всі родичі такої особи, а лише члени сім`ї, у тому числі близькі родичі. Близькі родичі це фактично особи, які мають особливі права та обов`язки через тісні стосунки між собою.

ОСОБА_1 , який, як встановлено судом, є племінником ОСОБА_3 , згідно з визначеним у законодавстві України переліком таких осіб, не входить до числа її близьких родичів та не може діяти всупереч діям на намірам рідної сестри ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , яка не ставила питання щодо визнання останньої недієздатною.

А тому, на підставі наведеного суд вважає, що заявник не може вважатися членом сім`ї ОСОБА_3 у розумінні частини третьої статті 296 ЦПК України, не є її близьким родичем, а тому не є суб`єктом, який має право звертатися до суду із заявою про визнання особи недієздатною.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

За таких обставин, суд дійшов висновку про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Великодедеркальська сільська рада, ОСОБА_3 про визнання особи недієздатною та встановлення опіки.

Керуючись п.1 ч.1ст. 257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Великодедеркальська сільська рада, ОСОБА_3 про визнання особи недієздатною та встановлення опіки - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаниий 06 червня 2024 року.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Заінтересована особа: Великодедеркальська сільська рада (місце знаходження: вул. Садова, 1, с. Великі Дедеркали, Кременецького району Тернопільської області,

Заінтересована особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя: М.В. Харлан

Присяжні: Н.М. Остроголова

А.В. Панасюк