Справа № 754/7649/24
У Х В А Л А

Іменем України

03 червня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуванням житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , через представника - адвоката Лушкіна Петра Юрійовича, звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням (квартирою), розташованим за адресою: АДРЕСА_1 , що є підставою для зняття з реєстрації.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету

Натомість позовна заява не містить відомостей про відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Крім того, відповідно до абзацу другого частини першої статті 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Позовна заява підписана представником позивача - адвокатом Лушкіним Петром Юрійовичем, однак в ній не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у адвоката та у самої позивачки.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 1 січня 2024 року набрав чинності Закон України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яким визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 3028,00 грн.

Позивачем заявлено одну майнову вимогу, таким чином має бути сплачено судовий збір в сумі 1211,20 грн.

До позовної заяви позивачем додано платіжну інструкцію № 0.0..1 від 27.09.2023 на суму 1073,60 грн.

Однак судом встановлено, що судовий збір за платіжною інструкцією № 0.0..1 від 27.09.2023 стосується справи № 754/13839/23, у якій ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 09 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуванням житловим приміщенням, було залишено без розгляду.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір», якою не встановлено звільнення особи від сплати судового збору в разі подання повторно позову після визнання його неподаним та повернення позивачу.

Водночас відповідно до ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Тобто, в разі повернення заяви або скарги заявник має право на повернення йому сплаченого судового збору в такій справі, від сплати судового збору при повторному зверненні до суду він не звільняється та зарахування раніше сплаченого судового збору в іншій справі до нової справи, що надійшла до суду, Законом України «Про судовий збір» не передбачено.

При цьому, строк заявлення клопотання про повернення судового збору Законом не обмежено, тому позивач має право повернути судовий збір за його клопотанням у справі № 754/7190/23 в будь-який час, оскільки його позовна заява була повернута.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оскільки позивачем надано квитанцію про сплату судового збору, який зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України за іншою позовною заявою (у справі № 754/13839/23), тому слід вважати несплаченим судовий збір позивачем за подання позовної заяви у справі № 754/7649/24.

Враховуючи вказане, позивачу необхідно усунути недоліки позову, шляхом виконання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме надання доказів на підтвердження сплати судового збору на суму 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід:

- подати нову редакцію позовної заяви із зазначенням відомостей про відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача; відомостей про про наявність або відсутність електронного кабінету у адвоката та у самої позивачки (для суду та для відповідача);

- надати докази на підтвердження сплати судового збору на суму 1211,20 грн (для суду та для відповідача);

Слід зауважити, що у разі подання стороною позивача документів у електронній формі він зобов`язаний, у порядку абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, надати докази їх направлення відповідачам.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користуванням житловим приміщенням залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК