Провадження № 2-з/185/114/24
У Х В А Л А

02 грудня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області заяву Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про витребування доказів до пред`явлення позову (в порядку ч.4 ст. 84 ЦПК України)

В С Т А Н О В И В :

25 листопада 2024 року через систему «Електронний суд» АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду із заявою про витребування доказів до пред`явлення позову (в порядку ч.4 ст. 84 ЦПК України), відповідно до якої просить суд вжити заходів забезпечення доказів шляхом витребування у Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Харківська, буд.114) копії спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та у Відділу реєстрації та обліку громадян виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області (51400, м. Павлоград, Дніпропетровська обл., Павлоградський р-н, вул. Соборна,95) інформації про склад сім`ї ОСОБА_1 та інформацію про осіб зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем ( АДРЕСА_1 ) станом на дату смерті померлого - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви зазначив, що 31.08.2021 між ОСОБА_1 та АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК ПРИВАТБАНК (далі Банк або Заявник) було укладено кредитний договір № б/н.

06.05.2023 позичальник помер, що підтверджується довідкою відділу реєстрації та обліку громадян виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області. На момент смерті Позичальник не виконав всіх взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим за вищевказаним кредитним договором залишилась заборгованість у загальному розмірі 52381,85 грн.

01.05.2024 Банк звернувся із претензією кредитора до Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, яка листом від 21.05.2024 повідомила, що претензія кредитора долучена до матеріалів спадкової справи і буде доведена до спадкоємців померлого позичальника.

31.05.2024 з метою отримання інформації щодо спадкоємців померлого позичальника Банк повторно звернувся з листом до державної нотаріальної контори.

12.06.2024 Перша Павлоградська державна нотаріальна контора Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області повідомила, що інформація про спадкоємців не може бути надана в силу вимог ст. 8 Закону України Про нотаріат.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема, права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу (п. 5 ч. 1 ст. 1219 ЦК України).

Зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою (ч. 1 ст. 608 ЦК України).

Зобов`язання Позичальника за кредитним договором не є таким, що нерозривно пов`язане з його собою, таке зобов`язання може бути виконано іншою особою - спадкоємцем. Відтак, зобов`язання Позичальника за кредитним договором входить до складу спадщини.

За змістом ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно із ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003р. № 1382-IV, реєстрація це внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування фізичної особи із зазначенням адреси, за якою з особою може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй Постанові від 16.05.2018 у справі № 336/3968/16-ц висловив правову позицію: місце реєстрації особи за однією адресою із спадкодавцем дає підстави для висновку про належність спадщини спадкоємцеві з часу її відкриття. Щодо спадкоємців, які на час відкриття спадщини постійно проживали спільно із спадкодавцем, встановлюється презумпція прийняття спадщини, яка може бути спростована лише шляхом подання ними заяви про відмову від спадщини до нотаріальної контори.

Таким чином, статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.

При цьому, отримання позивачем інформації про осіб, які зареєстровані за однією адресою із спадкодавцем ускладнюється тим, що відповідно до ст. 5 Закону України Про захист персональних даних персональні дані є інформацією з обмеженим доступом, згідно з статтею 14 поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Також згідно з п. 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію» не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, п. 2 ст. 21 цього ж Закону встановлено, що конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Виходячи з вищенаведених норм, позивач не має права на отримання даних самостійно.

При цьому, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (ч. 1 ст. 27 ЦПК України)

Таким чином, без інформації про спадкоємців, у тому числі тих, хто проживав за адресою останнього місця реєстрації проживання померлого позичальника Банк позбавлений можливості захистити свої права та інтереси у судовому порядку, адже пред`явлення позову до невідомих осіб не допускається.

На підставі ч. 3 ст. 118 ЦПК України, суддя вважає за можливе розглянути заяву про забезпечення доказів за відсутності учасників процесу, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши заяву, вивчивши надані заявником документи, судом встановлено, що заява відповідає вимогам закону та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 4 ст. 84 ЦПК України передбачено, що суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу

Згідно з ч. 1 ст. 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Частиною 2 ст. 116 ЦПК України, передбачено, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

В силу ч. 4 ст. 116 ЦПК України, забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія. Забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу.

З урахуванням мети забезпечення доказів, зокрема, для забезпечення захисту прав позивача, оскільки, невжиття заходів забезпечення доказів може призвести в майбутньому до порушення прав позивача при подачі ним відповідного позову, а також у зв`язку з тим, що докази, які заявник просить витребувати, не можуть бути ним отримані самостійно, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

На підставі викладено, та керуючись ст.ст. 84, 116-118, 260, 261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про витребування доказів до пред`явлення позову (в порядку ч.4 ст. 84 ЦПК України) - задовольнити.

Витребуватиу Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Харківська, буд.114) копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувати у Відділу реєстрації та обліку громадян виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області (51400, м. Павлоград, Дніпропетровська обл., Павлоградський р-н, вул. Соборна,95) інформацію про склад сім`ї ОСОБА_1 та інформацію про осіб зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем ( АДРЕСА_1 ) станом на дату смерті померлого - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 11 ст. 118 ЦПК України, ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення (підписання суддею).

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (проголошення).

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст.. 354 ЦПК України.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою:http://reyestr.court.gov.ua.

Cуддя: В. О. Головін