У х в а л а

6 грудня 2024 року

м. Київ

Справа № 442/7364/20

Провадження № 61-14458ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник)

на рішення Дрогобицького міськрайонного суду від 11 березня 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», Дрогобицького відділу державної виконавчої служби у Дрогобицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, скаржника, ОСОБА_3 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс консалтинг захід» - про визнання недійсними договорів купівлі-продажу майна на електронних торгах та витребування майна з чужого незаконного володіння і

в с т а н о в и в:

1. 23 жовтня 2024 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просив, зокрема, скасувати зазначені судові рішення в «оскаржуваній частині» й ухвалити нове - про відмову в задоволенні позову.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо вимог до змісту касаційної скарги

4. У касаційній скарзі повинно бути зазначено, зокрема, рішення (ухвала), що оскаржується (пункт 4 частини другої статті 392 ЦПК України). Скаржник у касаційній скарзі спершу зазначив, що вважає незаконними рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції в частині задоволення позовних вимог про визнання недійсними договорів купівлі-продажу майна. Однак на останній сторінці касаційної скарги вказав, що вважає незаконними рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції в частині відмови у задоволені вимог про витребування майна. Тому скаржник повинен чітко визначити, в якій частині він оскаржив судові рішення.

(2) Щодо дотримання принципу рівності

5. За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повиннобути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. За змістом як судових рішень судів першої й апеляційної інстанцій, так і касаційної скарги, крім скаржника, участь у справі бере ще шестеро осіб. Однак скаржник подав лише п'ять копій касаційної скарги. Крім того, додав до касаційної скарги квитанцію про сплату судового збору. Однак не додав копій цього документа відповідно до кількості учасників справи.

5.2. ЦПК України не передбачає для особи, яка оскаржує судові рішення, можливості визначати, які матеріали, що додаються до касаційної скарги, не надавати іншим учасникам справи. Більше того, якби скаржник подав касаційну скаргуразом із доданими до неї матеріалами в електронній формі через електронний кабінет, інші учасники справи, які мають такий кабінет, теж не були б обмежені у можливості ознайомлення з відповідними додатками.

(3) Щодо сплати судового збору

6. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

6.1. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

6.2. Скаржник додав до касаційної скарги квитанцію № ПН3207242 про сплату ним 22 жовтня 2024 року 4 844,80 грн судового збору. Однак, не визначившись із тим, у якій частині оскаржив судові рішення, скаржник не обґрунтував належно розмір сплаченого судового збору.

6.3. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

6.4. За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

6.5. За змістом підпунктів 1 і 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» із 1 січня 2020 року становив 2 102,00 грн.

6.6. У липні 2020 року позивач подав до суду позовну заяву, у якій просив визнати недійсними договори купівлі-продажу на електронних торгах нежитлових приміщень із літ. «Г-1» загальною площею 336,2 кв. м і з літ. «Е-1» загальною площею 258,1 кв. м, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстрацію за ОСОБА_3 і за ОСОБА_1 речового права на об`єкти нерухомого майна з реєстраційними номерами 212 і 12 відповідно; витребувати на користь позивача з чужого незаконного володіння зазначених осіб спірні нежитлові приміщення. Суд першої інстанції задовольнив позовні вимоги частково: визнав недійсними два договори купівлі-продажу на електронних торгах вказаних нежитлових приміщень; відмовив у задоволенні інших позовних вимог. Апеляційний суд залишив без змін рішення суду першої інстанції.

6.7. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац другий частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

6.8. За подання касаційної скарги на судові рішення судів першої й апеляційної інстанцій у частині задоволених позовних вимог скаржник має сплатити 2 102,00 х 0,4 х 2 х 200 % = 3 363,20 грн судового збору.

6.9. За подання касаційної скарги на судові рішення судів першої й апеляційної інстанцій у частині відмови в задоволенні позову про витребування спірних нежитлових приміщень скаржник має сплатити судовий збір з огляду на вартість такого майна. Згідно з оскарженими судовими рішеннями ринкова вартість нежитлового приміщення з літ. «Г-1» загальною площею 336,2 кв. м становить 780 320,00 грн, а ринкова вартість нежитлового приміщення з літ. «Е-1» загальною площею 258,1 кв. м становить 599 050,00 грн. З огляду на зазначене скаржник за подання касаційної скарги на судові рішення судів першої й апеляційної інстанцій у вказаній частині мав би сплатити 10 510,00 грн (максимальна ставка з огляду на вартість спірного майна) х 200 = 21 020,00 грн судового збору. Однак скаржник сплатив лише 4 844,80 грн судового збору. Тому повинен доплатити 16 175,20 грн судового збору у разі оскарження судових рішень судів першої й апеляційної інстанцій у вказаній частині.

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101;; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 , Верховний Суд (Касаційний цивільний суд), справа № 442/7364/20).

7. Отже у разі оскарження судових рішень судів першої й апеляційної інстанцій у частині відмови в задоволенні позову про витребування спірних нежитлових приміщень скаржник має надати суду документ про доплату судового збору у вказаному розмірі із такою кількістю його копій, яка відповідає кількості учасників справи.

(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

8. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

9. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі,Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржнику. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржникові.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дрогобицького міськрайонного суду від 11 березня 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», Дрогобицького відділу державної виконавчої служби у Дрогобицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс консалтинг захід» - про визнання недійсними договорів купівлі-продажу майна на електронних торгах і витребування майна з чужого незаконного володіння.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима