Справа № 285/3647/24
провадження у справі № 2/0285/1286/24
04 грудня 2024 року м. Звягель
Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді Васильчук Л. Й.
секретаря судового засідання Букши О. В.
представника позивача ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції),
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження
за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник позивача ОСОБА_1
про зміну розміру стягуваних аліментів,-
Представник позивача 09.07.2024 звернувся до суду з позовом, у якому просив зменшити розмір стягуваних аліментів з 1/3 на 1/6 частки заробітку та стягнути з відповідача понесені витрати у справі.
Свої вимоги обґрунтував тим, що 17.10.2008 між сторонами було зареєстровано шлюб. У шлюбі сторони мали неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 14.12.2017 Новоград-Волинським міськрайонним судом Житомирської області у справі №285/4647/17 було видано судовий наказ, відповідно до якого з позивача стягнуто аліменти на двох неповнолітніх дітей в розмірі 1/3 частки від заробітку. 31.05.2018 заочним рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду у справі №285/930/18 шлюб між сторонами розірвано. 20.06.2023 було зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , від якого ІНФОРМАЦІЯ_3 народився син ОСОБА_6 . Зазначає, що матеріальний стан позивача внаслідок збільшення числа утриманців погіршився, а отже за рахунок свого доходу позивач має здійснювати утримання трьох неповнолітніх дітей, а також дружини до досягнення дитиною трирічного віку, що в сукупності вказує на зміну його майнового стану, а також зміни сімейного стану. Вважає, що стягнення з відповідача аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей від попереднього шлюбу повинна становити 1/6 частки від його заробітку.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених в заяві та просив задовольнити вимоги позивача.
У судове засідання відповідачка повторно не прибула, про день та час розгляду справи повідомлялась вчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила. З заявою до суду про неможливість розгляду справи у її відсутність не зверталась, відзив на позов не подала.
Вислухавши думку представника позивача, дослідивши надані докази по справі, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що між сторонами виникли сімейні зобов`язальні правовідносини щодо обов`язку матері, батька утримувати дитину та його виконання, які регулюються нормами СК України, а також встановлено такі фактичні обставини.
14.12.2017 Новоград-Волинським міськрайонним судом Житомирської області винесено судовий наказ №285/4647/17 за яким стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) ОСОБА_2 , але не менше, ніж 50 (п`ятдесят) відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 (десяти) прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 14.12.2017 і до досягнення сином ОСОБА_7 повноліття ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Заочним рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 31.05.2018 у справі №285/930/18 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірвано, малолітніх дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , залишено проживати з матір`ю ОСОБА_3 .
20.06.2023 між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Від даного шлюбу у позивача ІНФОРМАЦІЯ_3 народився син ОСОБА_6 .
З витягу із наказу командира військової частини НОМЕР_2 №214 від 25.07.2024 слідує, що ОСОБА_2 звільнено у запас згідно підпункту г пункту 2 частини 4 пункту 3 частини 12 статті 26 Закону України Про військовий обов`язок і військову службу перебування на утриманні у військовослужбовця трьох і більше дітей віком до 18 років.
Відповідно до довідки Рівненської філії Рівненського обласного центру зайнятості від 11.09.2024 ОСОБА_2 з 06.08.2024 зареєстрований як безробітний.
Обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття визначено у ст.180 СК України.
Відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Згідно з ч.1 ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для дітей у віці від 6 до 18 років становить 3196 грн, тобто мінімальний гарантований розмір аліментів для дітей від 6 до 18 років - 1 598 грн.
Відповідно до частини 1 статті 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Відповідно до частини 5 статті 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини,на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Частиною 1 статті 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Згідно з пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.
Частина 7 статті 170 ЦПК України передбачає право боржника у разі видачі судового наказу відповідно до пункту 4 частини 1 статті 161 цього Кодексу звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів. За змістом даної норми зменшення розміру аліментів можливе не тільки у випадку зміни матеріального або сімейного стану боржника, а й на підставі інших обставин, які впливають на визначення розміру аліментів.
Зокрема, при визначені розміру аліментів враховуються зобов`язання платника аліментів щодо утримання всіх неповнолітніх дітей чи інші аліментні зобов`язання.
При зміні розміру аліментів, суд бере до уваги інтереси всіх дітей та сторін, так як згідно положень сімейного законодавства при наявності у платника аліментів інших дітей суд повинен виходити з рівності прав кожної дитини на належне матеріальне утримання.
Враховуючи, що відповідно до положень частини 5 статті 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів трьох і більше дітей - у розмірі половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Такий розмір аліментів відповідає 1/6 частині заробітку (доходу) платника на кожного з трьох дітей.
З матеріалів справи вбачається, що після винесення судового наказу №285/4647/17 за яким стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) у ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 народився син ОСОБА_6 .
Враховуючи викладене, суд звертає увагу на те, що батьки не мають права збільшувати матеріальне забезпечення однієї дитини, за рахунок зменшення такого утримання іншої. Діти, народжені в різних шлюбах від різних матерів, мають абсолютно рівні права на матеріальну допомогу.
Таким чином, враховуючи всі встановлені обставини справи, з метою захисту інтересів дітей та задля встановлення рівності їх матеріального забезпечення, з урахуванням обставин, визначених частиною 1 статті 182 СК України, а також законодавчо встановленого розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, принцип рівності батьківського обов`язку забезпечувати своїх дітей, суд не вбачає підстав для задоволення вимог позивача про зменшення розміру аліментів, а тому відмовляє в задоволенні позову.
Керуючись статтями 76-81, 259, 263-265 ЦПК України,
В задоволенні позову ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зміну розміру стягуваних аліментів відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення, а позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Судове рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на нього протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення або з дня його складення, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Дата виготовлення повного тексту рішення 06.12.2024

Головуюча суддя ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Л. Й. Васильчук