Справа № 478/339/24 Провадження № 2/478/147/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2024 року смт. Казанка

Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Іщенко Х.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Казанківської селищної ради Баштанського району Миколаївської області, про визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Казанківського районного суду Миколаївської області з вказаною позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Казанківської селищної ради Баштанського району Миколаївської області, про визначення місця проживання дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

За правилами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

За змістом ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою (ст. 160 СК України).

Відповідно до змісту ст. 161 Сімейного Кодексу України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 р. № 866, передбачено, що для розв`язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності). Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини. Працівник служби у справах дітей за місцем проживання дитини проводить бесіду з батьками та відвідує їх за місцем проживання, про що складає акт за формою згідно з додатком 9.

Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання (перебування) дитини служба у справах дітей повинна керуватися найкращими інтересами дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини.

У разі коли батьки дитини проживають у межах різних адміністративно-територіальних одиниць, той із батьків, який подав заяву про визначення місця проживання дитини з ним, звертається до служби у справах дітей за місцем свого проживання (перебування) стосовно проведення обстеження його житлово-побутових умов і складення акта обстеження умов проживання. Зазначений акт передається заявником до служби у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини, працівник якої проводить з ним бесіду.

Крім того, в постанові Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) вказано, що під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло .

Отже, обов`язковою умовою проведення судової процедури визначення місця проживання дитини, є проведення органами опіки та піклування обстеження матеріально-побутових умов майбутнього місця проживання дитини (за заявою батьків), з метою доведення можливості забезпечення належних житлових умов. Органи опіки та піклування по завершенню обстеження складають відповідні акти. Керуючись даними актами орган опіки та піклування надає висновок про доцільність проживання дитини з батьком (в даному випадку позивачем).

Такий висновок є ключовим доказом у даній категорії справ. Висновок робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування згідно з вимогами, визначеними постановою КМУ від 24.09.2008 року № 866, якою затверджено Порядок провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаною із захистом прав дитини.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно звернутись до служби у справах дітей (органу опіки) за місцем проживання (перебування) дитини та надати суду висновок про доцільність визначення місця проживання дитини з батьком.

Позивачу сдід також долучити до позовної заяви докази, з ким із батьків на час звернення до суду проживає дитина (довідку щодо зареєстрованого місця проживання (реєстрації) дитини, акт фактичного проживання з позивачем тощо).

Водночас у позовній заяві позивачем не зазначено жодних обставин, що між ним та відповідачем наявний спір щодо визначення місця проживання дитини.

Згідно копії судового рішення ініціатором розлученні є відповідач. Як вбачається із змісту позовної заяви, відповідач не позбавлена материнських прав та має рівні права на участь у спілкування з дитиною та вихованні дитини на рівні з позивачем, судових спорів про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі батька у вихованні дитинине було. Дитина постійно проживає з позивачем та як слідує із позовної заяви перебуває на його утриманні та проживає разом з позивачем за фактичною адресою проживання позивача.

Викладені в позовній заяві обставини з цього приводу є суперечливими. За вказаного позивачу необхідно зазначити в позовній заяві обставини, які б обґрунтовували наявність між сторонами спору та неможливості його вирішення в добровільному порядку.

Крім вище вказаного, позивачу у позовній заяві слід зазначити номер облікової картки платника податків відповідача, а також зазначити точне місце проживання відповідача, оскільки згідно доданих до позовної заяви копії паспорту та довідки виконкому Казанківської селищної ради вбачається, що останє місце реєстрації (проживання) відповідача є: АДРЕСА_1 , в той час як у позовній заяві фактична адреса проживання відповідача зазначена як: АДРЕСА_2 .

Зазначені недоліки позбавляють суд можливості перевірити законність та обґрунтованість заявлених позивачем вимог про визначення місця проживання дитини та позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_3 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, для усунення зазначених у мотивувальній частині ухвали недоліків.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Казанківської селищної ради Баштанського району Миколаївської області, про визначення місця проживання дитини - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів, з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених в мотивувальній частині рішення недоліків.

У разі невиконання вимог ухвали суду у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Іщенко Х.В.