Справа № 147/281/24
Провадження № 2-п/147/3/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

06 червня 2024 року смт Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Мудрак А.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №147/281/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

05.06.2024 до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 18.04.2024 у цивільній справі №147/281/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.06.2024 у справі № 147/281/24 (провадження 2-п/147/3/24) визначено головуючого суддю Мудрак А.М.

Вивчивши дану заяву суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч.2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: найменування суду, який ухвалив заочне рішення; ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; клопотання про перегляд заочного рішення; перелік доданих до заяви матеріалів.

Зокрема, має зазначатися також процесуальне становище учасників справи.

Як видно з матеріалів заяви про перегляд заочного рішення позивачем у справі є ОСОБА_2 , а ОСОБА_1 є відповідачем.

Натомість в поданій заяві ОСОБА_1 вказує себе позивачем, а ОСОБА_2 відповідачем.

Крім того невірно зазначає суд, до якого звертається з заявою про перегляд заочного рішення.

Таким чином заявнику необхідно правильно вказати учасників справи із зазначенням процесуального становища кожного з них та вказати інформацію, передбачену ч.2 ст. 285 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення зазначено, що він звільнений від сплати судового збору на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки є учасником бойових дій.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюється Законом України «Про судовий збір» ( Законом № 3674-VI).

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження №14-730цс19) зазначено, що відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження №11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18)».

Законом України «Про судовий збір» учасники бойових дій звільнені від сплати судового збору у разі звернення до суду з позовом щодо незастосування пільг, визначених в Законі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Проте, якщо ця ж особа, яка має статус учасника бойових дій (ветеран війни), звертається до суду з позовними вимогами, іншого майнового або не майнового характеру, судовий збір має бути сплачений на загальних підставах, оскільки у даному конкретному випадку такий позов не пов`язаний з порушенням права саме учасника бойових дій, а виникає з інших відносин.

Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Зі змісту заяви видно, що ОСОБА_1 не погоджується з заочним рішенням Тростянецького районного суду Вінницької області у справі №147/281/24 від 18.04.2024 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів, тобто зазначений спір не пов`язаний із захистом порушених його прав саме як учасника бойових дій.

Таким чином підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення на підставі п.13 ч.1 ст. 5 Закону № 3674-VI немає.

Відповідно до ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, згідно з пп.4 п.1 ч.2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» фізична особа відповідач по справі, має сплатити судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 1 січня становить 3028,00 гривень.

Тобто ставка судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення становить 605,60 грн.

Реквізити для оплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у Вінницькій області/Тростянець/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37979858, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0002844, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (ДСА України, 050).

Відповідно до ч.8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За вказаних обставин, суд вважає, що заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків, в термін який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. ст. 185, 285 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі №147/281/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення указаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Мудрак