_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/6109/24
УХВАЛА

про повернення заяви у зв`язку з неусуненням недоліків

05.12.2024 м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Цирфа К.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Перша одеська державна нотаріальна контора про усунення перешкод у здійсненні права власності на спадкове майно та зняття арешту

ВСТАНОВИВ:

21.10.2024 до Київського районного суду м. Одеси надійшов позов від ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Перша одеська державна нотаріальна контора про усунення перешкод у здійсненні права власності на спадкове майно та зняття арешту.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 12.11.2024 зазначений позов, був залишений без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів, з дня отримання ухвали, усунути зазначені недоліки в ухвалі суду.

18.11.2024 ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 надала до Київського районного суду м. Одеси заяву про усунення недоліків, а також позовну заяву (виправлену) та квитанцію №10 від 18.11.2024 про сплату судового збору у розмірі 2 650 грн.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ухвали суду від 12.11.2024 про залишення позовної заяви без руху позивачу було зазначено, що ним до позовної заяви була додана квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки №0.0..1 від 16.09.2024 на суму 1211,20 грн., однак при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України встановлено, що вказана квитанція вже подавалась до Київського районного суду м. Одеси під час звернення з позовом у справі №947/31792/24.

У зв`язку з чим, запропоновано позивачу надати суду докази на підтвердження сплати судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою у розмірі 1211,20 грн.

Крім того, було зазначено, що відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Тобто, підставою звернення з позовом про зняття арешту з майна в порядку цивільного провадження є факт порушення цивільного права особи (права власності) та наявність у позивача підстав вважати, що майно, на яке накладено арешт, належить саме йому. Такий позов заявляється одночасно про визнання права власності на майно, у зв`язку з чим, позивачу з урахуванням обставин якими він обґрунтовує позовні вимоги, слід було уточнити та конкретизувати зміст позовних вимог.

Проте, як вбачається з доданої позовної заяви (виправленої) позивач визначивши ціну позову у прохальній частині не заявляє вимоги про визнання права власності на майно.

Також, позивачем не надано доказів підтвердження сплати судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн., саме за подання цієї позовної заяви.

Крім цього, позивач визначивши у позовній заяві ціну позову у розмірі 384 951 грн., повинен був сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру у розмірі 3 849,51 грн., проте на підтвердження сплати судового збору за вимогу майнового характеру була надана квитанція №10 від 18.11.2024 у розмірі 2 650 грн., у зв`язку з чим, судовий збір сплачено не в повному обсязі.

У заяві про усунення недоліків, ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 вказала, що раніше поданий цивільний позов про визнання майна спадковим, на підставі заяви ОСОБА_4 був повернутий. Квитанція судового збору не використана, а тому просить прийняти позовну заяву з додатками та підрахованої суми судового збору на суму 3 849,51 грн.

Однак, суддя вдруге звертає увагу на те, що при зверненні до суду з даним позовом позивач повинен сплатити судовий збір та надати суду платіжний документ на підтвердження сплати судового збору саме за подання цієї позовної заяви, який згідно інформацією щодо зарахування коштів, яка надається Державною казначейською службою України, перевіряється та у разі підтвердження надходження таких коштів приєднується до облікової картки саме цієї цивільної справи.

Використання платіжного документу, який вже подавався до суду при зверненні з іншою заявою навіть аналогічного змісту не є припустимим, оскільки кожна позовна заява реєструються в суді з присвоєнням єдиного унікального номеру та платіжний документ, поданий до позовної заяви, закріпляється до облікової картки саме цієї справи.

Зважаючи на викладене, суд зауважує, що неможливість використання документа про сплату судового збору, який подавався до первинної позовної заяви, яку суд повернув позивачу, не обмежує та не порушує прав позивача в частині обов`язку нести додаткові майнові витрати у зв`язку зі зверненням до суду, оскільки згідно з положеннями пункту 2 частини першої статті 7 Закону №3674-VI такий позивач має право на повернення суми судового збору, сплаченого за подання первісної заяви, яка була йому повернута.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.11.2021 у справі №9901/447/21.

Згідно резолютивної частини ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 12.11.2024 позивач був попереджений судом, що у разі невиконання вимог ухвали суду позов буде вважатись неподаним та повернуто позивачеві.

Однак, станом на 05.12.2024 вказані недоліки зазначені в ухвалі суду від 12.11.2024 про залишення заяви без руху позивач не виконав у повному обсязі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Беручи до уваги наведене, суддя дійшов висновку про повернення позовної заяви, у зв`язку з неусуненням недоліків у повному обсязі.

З огляду на зазначене та керуючись ст. 185 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Перша одеська державна нотаріальна контора про усунення перешкод у здійсненні права власності на спадкове майно та зняття арешту - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Цирфа К. А.