УХВАЛА

09 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 207/378/24

провадження № 61-16180ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Верби Андрія Петровича на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 вересня

2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання матері малолітньої дитини,

ВСТАНОВИВ:

У січня 2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 , в якому просила суд: стягнути з ОСОБА_1 на її користь на своє утримання аліменти в розмірі 1/5 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, щомісячно, починаючи з дня звернення до суду з позовною заявою і до досягнення донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка знаходиться на її утриманні, віку трьох років.

Рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 травня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання матері малолітньої дитини задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 аліменти на утримання дружини ОСОБА_2 на її користь, у розмірі 1/5 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, щомісячно, починаючи з 22 січня 2024 року, до досягнення донькою ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , віку трьох років, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 , включно.

Допущено негайне виконання рішення в межах суми платежу за один місяць.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1 211,20 грн на користь держави.

Не погодившись з таким судовим рішенням, ОСОБА_1 14 червня 2024 року через підсистему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 20 червня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Баглійського районного суду

м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 травня 2024 року залишено без руху до надходження до Дніпровського апеляційного суду даної цивільної справи. Витребувано з Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області цивільну справу № 207/378/24.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 11 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 травня 2024 року залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 16 вересня 2024 року відмовлено

у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 травня 2024 року.

ОСОБА_1 подав повторно апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 08 листопада 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Баглійського районного суду

м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 травня 2024 року залишено без руху до надходження до Дніпровського апеляційного суду даної цивільної справи. Витребувано з Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області цивільну справу № 207/378/24.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року відмовлено

у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 травня 2024 року.

05 грудня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Верба А. П. через підсистему «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 вересня 2024 року (надійшла до суду 06 грудня 2024 року), в якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанцій норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі представник заявника заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду

від 16 вересня 2024 року.

Клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 не знав про прийняття судом апеляційної інстанції відповідних ухвал та з поважних причин не отримував копії ухвал Дніпровського апеляційного суду від 11 липня 2024 року про залишення без руху апеляційної скарги та від 16 вересня 2024 року, у зв`язку із чим не мав можливості усунути недоліки, на які вказував суд.

Зазначає, що у зв`язку із тим, що ОСОБА_1 після подання своєї апеляційної скарги не отримував поштою повідомлень, викликів чи інших процесуальних документів та враховуючи особисту зацікавленість у розгляді своєї апеляційної скарги, він 05 листопада 2024 року повторно надіслав апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду. Однак, ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року йому повторно відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Вказує, що ОСОБА_1 звернувся за безоплатною правничою допомогою до Південно-Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги. На підставі наказу Центру від 25 листопада 2024 року

№ Н-БВПД/005/02.2.5-01/1 було призначено адвоката Вербу А. П. для надання безоплатної вторинної правничої допомоги ОСОБА_1 у вигляді здійснення представництва інтересів у суді у справі № 207/378/24. В інтересах ОСОБА_1 адвокатом Вербою А. П. було подано відповідні заяви про надання доступу до матеріалів електронної справи і про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи. 29 листопада 2024 року Дніпровським апеляційним судом на заяву адвоката Верби А. П. відскановано і переведено в електронну форму матеріали цивільної справи № 207/378/24. 02 грудня 2024 року адвокат Верба А. П.

в електронному вигляді ознайомився із матеріалами справи, а 04 грудня 2024 року отримав копії ухвали Дніпровського апеляційного суду від 11 липня 2024 року, від 16 вересня 2024 року та від 02 грудня 2024 року. Відповідач ОСОБА_4 із поважних причин не отримував копії вказаних ухвал.

Дослідивши клопотання представника заявника Верховний Суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги слід відмовити.

Відповідно до Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 вересня 2024 року надіслано для оприлюднення

16 вересня 2024 року, зареєстровано - 17 вересня 2024 року, забезпечено надання загального доступу - 18 вересня 2024 року.

Отже, тридцятиденний строку подачі касаційної скарги сплив 16 жовтня 2024 року.

Крім того, ОСОБА_1 зареєстрований у підсистемі «Електронний суд».

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи

в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Також, представник заявника у клопотанні про поновлення строку подачі касаційної скарги посилається на те, що з 04 жовтня 2022 року по 28 листопада

2024 року заявник проходив лікування у різних лікувальних закладах.

Відповідно до наданих адвокатом доказів, ОСОБА_1 перебував на лікуванні

з 27 серпня 2024 року по 06 вересня 2024 року та з 14 листопада 2024 року по

28 листопада 2024 року.

Отже, представником ОСОБА_1 - адвокатом Вербою А. П. не надано доказів того, що заявник не отримував ухвалу Дніпровського апеляційного суду

від 16 вересня 2024 року через підсистему «Електронний суд» та не надано доказів на підтвердження того, що заявник не мав можливості своєчасно оскаржити в касаційному порядку ухвалу апеляційного суду від 16 вересня 2024 року, хоча в той же час він звернувся до Дніпровського апеляційного суду з повторною апеляційною скаргою.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Також, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У касаційній скарзі представник заявника вказав, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має врахувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19),

від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

З огляду на касаційну скаргу та доданих до неї матеріалів, ОСОБА_1 оскаржує судове рішення у справі за позовом до нього про стягнення аліментів, тобто зазначена справа не пов`язана із захистом порушених прав заявника саме як учасника бойових дій та гарантій його соціального захисту.

У зв`язку з викладеним, відсутні підстави для звільнення заявника від сплати судового збору, як учасника бойових дій, у даній конкретній справі за позовом до нього про стягнення аліментів.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини дев`ятої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подачу касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до касаційної скарги фізичною особою у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, заявнику, у випадку ненадання ним доказів про звільнення його від сплати судового збору, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Верби Андрія Петровича про поновлення строку подачі касаційної скарги відмовити.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Верби Андрія Петровича про звільнення заявника від сплати судового збору за подачу касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Верби Андрія Петровича на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 16 вересня

2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць