Провадження № 2/761/6927/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

за участі:

відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування грошових коштів дійсним та визнання права особистої приватної власності на квартиру до спільного розгляду з первісним позовом у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва Фролової І.В. перебуває справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 лютого 2024 року відкрито провадження в даній цивільній справі в порядку загального позовного провадження.

У судовому засіданні, відповідачем було заявлено клопотання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування грошових коштів дійсним та визнання права особистої приватної власності на квартиру до спільного розгляду з первісним позовом у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, в якій просить прийняти зустрічний позов до спільного розгляду в одному провадженні з первісним позовом.

Позивач подав до суду клопотання про розгляд справи без їх учаті.

Відповідач в судовому засіданні просив суд прийняти зустрічну позовну заяву.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали зустрічного позову та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно положень ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Як убачається зі змісту зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 просить суд:

- визнати дійсним договір дарування грошових коштів, що був укладений у письмовій формі 18 серпня 2019 року між ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) і ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ), згідно з яким ОСОБА_2 подарував своєму сину - ОСОБА_1 , а ОСОБА_1 прийняв у дар грошові кошти у розмірі 40 000 (сорок тисяч) доларів США, що в еквіваленті складає 1 000 000 (один мільйон) гривень;

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКП: НОМЕР_2 , право особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

В зустрічній позовній заяві не зазначено обґрунтування для об`єднання та взаємопов`язаність вимог по первісному та зустрічному позову. Зустрічна позовна заява містить лише формальне посилання на те, що спільний розгляд цих позовів є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин та задоволення зустрічного позову може виключити задоволення первісного позову.

Проте, заявлені в зустрічному позові вимоги відносяться до правовідносин, які не мають спільного предмету з первісним позовом про поділ майна подружжя, що істотно розширює предмет доказування. Вимоги за первісним та зустрічним позовом виникають з різних правовідносин.

При цьому, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучати нових учасників процесу.

Як роз`яснено в п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Згідно положень ч.3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Виходячи з предмету первісного та зустрічного позову, враховуючи що ці позови є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту, заявлені в них вимоги є різними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, суд прийшов до висновку, що спільний розгляд вказаних первісного та зустрічного позовів є недоцільним, а тому суд вбачає визначені законом підстави для повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

Суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача ОСОБА_1 на ту обставину, що повернення цієї зустрічної позовної заяви жодним чином не порушує його право на справедливий суд в розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною Законом N475/97-ВР від 17.07.97).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 4, 10, 193, 194, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування грошових коштів дійсним та визнання права особистої приватної власності на квартиру, разом з долученими матеріалами - повернути заявнику.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: