ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«26» березня 2024 року

м. Харків

справа № 641/7738/23

провадження № 22ц/818/1090/24

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів Мальованого Ю.М., Яцини В.Б.,

за участю секретаря Волобуєва О.О.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро», представник позивача Ковриженко С. О.,

відповідач - ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» на ухвалу судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10 січня 2024 року в складі судді Музиченко В.О.

в с т а н о в и в:

У листопаді 2023 року Акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» заборгованість за комплексним договором про надання банківських послуг № 3401-КР від 11 липня 2017 року у сумі 618 366,32 грн, яка складається з суми залишку простроченого кредиту - 380 191,58 грн та суми прострочених відсотків 238 174,74 грн, а також судовий збір в розмірі 7 420,40 грн.

У січні 2024 року Акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, яка мотивована тим, що у зв`язку з грубим порушенням умов кредитного договору банк звернувся до суду за захистом своїх прав та стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 618 366,32 грн. На даний час банк має небезпідставні побоювання, що позичальник буде і далі ухилятись від повернення кредитних коштів, а також вчиняти дії на унеможливлення виконання майбутнього рішення по справі.

Зазначив, що згідно з проаналізованою інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна суб`єкта, наявною станом на 07 грудня 2023 року вбачається відсутність у власності відповідача нерухомого майна. Однак, банк не виключає існування у власності ОСОБА_1 іншого рухомого майна, а також грошових коштів на рахунках, відкритих в інших банківських установах.

Вказав, що банк має доволі обмежений доступ до більш точної інформації щодо наявного у відповідача права власності на майно та кошти, щоб надати їх суду як докази, однак, не вчинення превентивних дій, а саме заходів забезпечення позову, у подальшому може ускладнити виконання рішення суду.

Просив вжити заходи забезпечення позову, а саме накласти арешт на майно та грошові кошти ОСОБА_1 в межах суми позовної заяви в розмірі 618 366,32 грн до виконання рішення суду в цій справі.

Ухвалою судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10 січня 2024 року у задоволенні заяви Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про забезпечення позову - відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою судді Акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати та задовольнити вимоги заяви про забезпечення позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права та неправильно застосував норми матеріального права. Зазначив, що Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б зобов`язували учасника судового процесу надавати дані щодо рахунків у банківських установах, вартості майна, до яких може бути застосовано заходи забезпечення позову. При задоволенні судом першої інстанції заяви банку про забезпечення позову правом накладення арешту на майно та кошти боржника, отримання та пошуку інформації про майно та кошти на банківських рахунках наділяється державний чи приватний виконавець. Посилався на те, що у заяві про забезпечення позову чітко зазначено, що банк не має реальної можливості надати до суду докази наявності у власності відповідача рухомого майна та грошових коштів. Банк має вкрай обмежений доступ до інформації щодо наявного у власності ОСОБА_1 майна та коштів. Єдине, що вдалось встановити, це відсутність у власності позичальника об`єктів нерухомості, про що суду першої інстанції надавалась належна довідка. Беручи до уваги положення законодавства, великий розмір боргу відповідача за кредитом, а також відсутність нерухомого майна у власності, банк правомірно розраховував на забезпечення хоча б частини суми боргу через накладення арешту на рухоме майно та грошові кошти ОСОБА_1 . Більше того, надання банком інформації щодо банківських рахунків відповідача, відкритих в інших банківських установах, було б прямим порушенням з боку банку приписів банківського законодавства та законодавства про інформацію. Зазначив, що посилання банку на недобросовісність ОСОБА_1 не є безпідставними твердженнями, а обставинами, що підтверджуються доказами, які позивач надав суду першої інстанції разом із заявою про забезпечення позову, і вони містяться в матеріалах судової справи, як підтвердження того, що банк намагався вжити досудових заходів врегулювання спору. Проте через продовження порушення зобов`язання був вимушений звернутись за судовим захистом. З цього випливає, що подальша можливість ухилення відповідачем від виконання рішення суду на користь позивача є цілком реальною.

Відзивів на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції від учасників справи не надходило.

В суді апеляційної інстанції представник Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити. Зазначив, що справу не розглянуто, заборгованість ОСОБА_1 не погашено.

До суду апеляційної інстанції інші учасники справи, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не з`явилися. Клопотань щодо відкладення розгляду справи від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило. У зв`язку з чим суд апеляційної інстанції уважав за можливе розглянути справу за їх відсутності на підставі частини другої статті 372 ЦПК України.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з`явившихся учасників справи, дослідивши матеріали оскарження ухвали цивільної справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» необхідно залишити без задоволення, ухвалу судді залишити без змін.

Ухвала судді суду першої інстанції мотивована тим, що позивач не навів достатніх доказів для необхідності застосування заходів забезпечення позову.

Матеріали оскарження ухвали свідчать про те, що в провадженні суду першої інстанції перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» заборгованість за комплексним договором про надання банківських послуг № 3401-КР від 11 липня 2017 року у сумі 618 366,32 грн, яка складається з суми залишку простроченого кредиту - 380 191,58 грн та суми прострочених відсотків 238 174,74 грн, а також судовий збір в розмірі 7 420,40 грн.

Ухвалою судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 05 грудня 2023 року відкрито провадження у справі.

Звертаючись до суду з позовом Акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» посилався на те, що 11 липня 2017 року між банком та ОСОБА_1 укладено комплексний договір про надання банківських послуг № 3401-КР, за умовами якого на ім`я ОСОБА_1 відкрито поточний рахунок в гривні та випущено платіжну картку для здійснення розрахунків по ньому, а також здійснено кредитне обслуговування поточного рахунку клієнта шляхом встановлення кредитної лінії у вигляді відкличної відновлювальної кредитної лінії без забезпечення з метою проведення платежів за товари та послуги понад суми власних коштів клієнта на рахунку.

За комплексним договором, паспортом споживчого кредиту та універсальним договором банківського обслуговування клієнтів-фізичних осіб банком встановлено наступні умови кредитного обслуговування: ліміт кредитної лінії на дату укладення договору становить 264 000,00 грн, що може бути змінений банком протягом дії договору; максимальний ліміт кредитної лінії не може перевищувати 1 000 000,00 грн; строк дії кредитного ліміту 12 місяців з дати встановлення кредитного ліміту; у випадку відсутності повідомлення від банку про закінчення строку кредитування відбувається його автопролонгація на кожні наступні 12 місяців; наявний пільговий період; процентна ставка на час дії пільгового періоду 0,01%; базова процентна ставка 48% річних; орієнтовна загальна вартість кредиту 291 296,51 грн; реальна річна процентна ставка 58,89% річних.

Зазначив, що банк свої зобов`язання виконав. ОСОБА_1 свої обов`язки не виконував, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка станом на 03 жовтня 2023 року становить 618 366,32 грн, яка складається з суми залишку простроченого кредиту - 380 191,58 грн та суми прострочених відсотків 238 174,74 грн.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 357390363 від 07 грудня 2023 року, відсутні відомості щодо зареєстрованого за ОСОБА_1 нерухомого майна (а.с.249 том 1).

В заяві про забезпечення позову Акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» посилався на те, що предметом позову є стягнення з відповідача грошових коштів, тому в разі задоволенні позовних вимог, виконання такого рішення буде ускладненим або неможливим.

Відповідно до частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За пунктом 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення у разі задоволення позову.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову і захистити інтереси позивача.

Фундаментальними критеріями, які формують висновок про наявність дійсних підстав для забезпечення позову, є логічний та юридичний аналіз обставин справи, на які посилається позивач, доводи заяви про забезпечення позову та заперечення іншої сторони. Процесуальні норми лише вказують на порядок вчинення дій.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі. Вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Правова природа арешту майна чи іншого обмеження стосовно майна, вчиненого у зв`язку із провадженням у цивільній справі, полягає у обмеженні права розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, передання в заставу, іпотеку, укладення інших правочинів чи перероблення майна). При цьому за власником зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачено законом і є обґрунтованим.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчитися, що між сторонами виник спір.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними для захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Подібні правові висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20, 31 січня 2023 року у справі № 295/5244/22, 30 серпня 2023 року у справі № 753/20537/18 (провадження № 61-15167св21).

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, Акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро» зазначив, що за комплексним договором про надання банківських послуг № 3401-КР від 11 липня 2017 року у ОСОБА_1 перед банком існує заборгованість, яка станом на 03 жовтня 2023 року становить 618 366,32 грн, яка складається з суми залишку простроченого кредиту - 380 191,58 грн та суми прострочених відсотків 238 174,74 грн.

Вважав, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Вжиття заходів забезпечення позову обумовлено ризиками, що можуть виникнути при виконанні рішення суду, в разі ухвалення такого на користь позивача.

При цьому, Акціонерним товариством «Банк Кредит Дніпро» не надано будь-яких доказів того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, або поновлення його порушених чи оспорюваних прав та інтересів.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів дійшла висновку про відсутність причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, тобто об`єктивні обставини та (або) припущення щодо обставин, що несуть реальну загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, тобто вказують на те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

У цивільному судочинстві відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Однак, об`єктивних обставин, що несуть реальну загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, Акціонерним товариством «Банк Кредит Дніпро» не наведено.

Саме лише посилання в заяві про забезпечення позову на потенційну можливість вчинення дій, що створить перешкоди до виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 07 червня 2022 року у справі № 127/25378/21.

Крім того, банком не надано доказів того, що у ОСОБА_1 наявні відкриті рахунки у відповідних установах, зареєстроване нерухоме та рухоме майно та його вартість з метою дотримання принципу співмірності між розміром позовних вимог та вжитих заходів забезпечення позову.

Зважаючи на те, що реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову матеріали оскарження ухвали не містять, колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції щодо відмови позивачу в задоволенні заяви про забезпечення позову законним та вказує на відсутність передбачених законом підстав для застосування заходів забезпечення позову, що не позбавляє можливості позивача за наявності відповідних доказів звертатися з заявою про забезпечення позову протягом всього розгляду справи.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції з додержанням принципів розумності, співмірності, норм процесуального права та правильно застосувавши норми матеріального права, обґрунтовано відмовив у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову, у зв`язку з чим підстав для зміни або скасування ухвали не вбачається.

Питання щодо стягнення судового збору за подачу апеляційної скарги на цій стадії не вирішується, оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується справа по суті.

Керуючись ст. ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381-384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» - залишити без задоволення.

Ухвалу судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 10 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді Ю.М. Мальований

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 26 березня 2024 року.