Провадження № 2/761/2895/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Чигрин К.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву представника позивача Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про закриття провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, відповідно до якої позивач просив суд: стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» суму заборгованості 98 916,43 грн., інфляційну складу боргу у розмірі 40 870,27 грн., три відсотки річних у розмірі 9 467,29 грн. та судовий збір у розмірі 2 684,00 грн.

21.03.2024 року до суду надійшла заява (Вхід ЕП-8857/24) представника позивача Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у якій представник позивач просив суд закрити провадження у справі № 761/24797/23 у зв`язку із відсутністю предмету позову. У заяві позивачем вказано, що відповідачем сплачена заборгованість у повному обсязі , окрім того сплачена інфляційну складову боргу у розмірі 40 870,27 грн., три відсотки річних у розмірі 9 467,29 грн. та судовий збір у розмірі 2 684,00 грн., а отже відсутній предмет спору, як наслідок, є підставою для закриття провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Представник позивача у поданій заяві про закриття провадження просив її розгляд проводити без участі сторони позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про закриття провадження у справі підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

В даному випадку слід зазначити, що справа перебуває в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва з липні 2023 року, а представник позивача у клопотанні про закриття провадження у справі зазначає про вищевказані обставини, що виникли вже після відкриття провадження по справі.

В своїй заяві, позивач зазначає, що заборгованість перед позивачем була погашена відповідачем, а також відповідачем була сплачена інфляційна складова боргу у розмірі 40 870,27 грн., три відсотки річних у розмірі 9 467,29 грн. та судовий збір у розмірі 2 684,00 грн. що свідчить про відсутність предмету спору.

Вказані обставини, підтверджуються поданою позивачем довідкою КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» від 21.03.2024 №30/320043-02, з якої вбачається, що станом на 20.03.2024 заборгованість за поставлену теплову енергію ФО ОСОБА_1 за Договором на постачання теплової енергії від 11.05.2021 №320043-02 за період з 01.11.20218 по 31.10.2021 у справі №761/24797/23 сумою 98 916,43 грн.(з ПДВ), сплачена в повному обсязі.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, ЄСПЛ зазначив, що відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на викладене відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або спірні питання врегульовано самими сторонами.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття провадження у справі, коли на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21).

У справі «Bellet v. France», Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним із аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення прав особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина 1 статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

В даному випадку, зважаючи на вищевикладене та суть заяви представника позивача про закриття провадження по справі, предмет і підставу позову, перевіривши повноваження представника позивача на вчинення вказаної процесуальної дії, враховуючи заяву позивача, суд приходить до висновку, що заява про закриття провадження по справі підлягає задоволенню та закриття провадження у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст. 255, 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про закриття провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задовольнити.

Закрити провадження в справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Ухвала в частині закриття провадження по справі може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 25.03.2024.

Суддя :