Справа № 127/9056/24
Провадження № 22-ц/801/1276/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Соколовська Т. О.
Доповідач:Оніщук В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2024 рокуСправа № 127/9056/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Оніщука В. В. (суддя-доповідач),

суддів: Медвецького С. К., Голоти Л. О.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 ,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Ткаченка Костянтина Дмитровича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Шаргородського районного суду Вінницької області від 18 квітня 2024 року, постановлену у складі судді Соколовської Т. О. в залі суду,

встановив:

Короткий зміст вимог

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_2 , з участю третьої особи ОСОБА_3 , про визнання права власності.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 18 квітня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто представнику позивача - адвокату Ткаченко К. Д.

Мотивуючи своє рішення, суд першої інстанції зазначив, що із позовної заяви вбачається, що вона надійшла через електронний суд і підписана представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Ткаченко К. Д., який діє на підставі ордеру №05/02 від 05 лютого 2024 року, виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №05/02 від 05 лютого 2024 року у судах, виданим адвокатом, що здійснює адвокатську діяльність індивідуально.

Так, наданий до суду ордер, виданий на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №05/02 від 05.02.2024, однак в ордері не зазначено, що договором про надання правової (правничої) допомоги повноваження адвоката не обмежуються. Поряд з цим, договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, укладеного між ОСОБА_1 та адвокатом Ткаченком К.Д. до матеріалів позовної заяви не долучено.

Аналізуючи зміст Закону №5076-VI щодо повноважень представляти інтереси позивача ОСОБА_1 адвокатом Ткаченком К. Д., враховуючи відсутність договору про надання правової (правничої) допомоги та посилання в ордері на відсутність обмежень в правах, суд вважає, що даний представник не має повноважень на підписання позовної заяви позивача. Інші докази права підпису позовної заяви від імені позивача, у доданих до позову матеріалах відсутні.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Ткаченко К. Д. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 03 травня 2024 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Оніщук В. В., судді: Сопрун В. В., Голота Л. О.

Ухвалами Вінницького апеляційного суду від 07 травня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, а також витребувано справу із суду першої інстанції.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 14 травня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі та надано строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 31 травня 2024 року справу призначено до розгляду на 06 червня 2024 року у порядку письмового провадження.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 04.06.2024 року суддю ОСОБА_4 замінено на суддю ОСОБА_5 .

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що позовна заява підписана та подана до суду адвокатом Ткаченко Костянтином Дмитровичем через електронний кабінет в підсистемі Е-суд. До матеріалів вказаної заяви долучено ордер, який автоматично згенерований безпосередньо самою підсистемою та підписаний електронним цифровим підписом адвоката у даному кабінеті адвоката.

Зазначений ордер згенеровано безпосередньо самою підсистемою Е-суд, без будь якого втручання в його роботу зі сторони адвоката, оскільки таке втручання в роботу не можливе поза як ордер може бути згенеровано лише за умови відповідності дій адвоката при його заповненні алгоритму запропонованих дії, і лише при заповненні адвокатом відповідних розділів, визначених розробником програми, згідно запропонованої підсистемою форми. При генеруванні електронного ордеру в підсистемі E-суд алгоритм запитує про наявність обмеження повноважень адвоката, які слід зазначити у випадку їх наявності та, відповідно, не зазначати у випадку їх відсутності. Отже, запропонованою розробниками програми E-суд формою електронного ордеру враховано вимогу Закону щодо вказівки наявності обсягу повноважень адвоката при його формуванні.

За таких обставин, наявний в матеріалах справи ордер, згенерований в електронному вигляді та підписаний електронним цифровим підписом, є достатнім та самостійним підтвердженням наявності повноважень у адвоката на підпис та звернення до суду із заявою від імені та в інтересах заявника, оскільки ордер не лише вказує на наявність повноважень, наданих адвокату, а також містить усі обов`язкові реквізити, які кореспондуються з обов`язковими реквізитами, наведеними в Положенні про ордер на надання правової допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Позиція суду апеляційної інстанції

Справа розглядається в порядку частини другої статті 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи. Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Апеляційний суд у складі судової колегії, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, дійшов таких висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Указаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає не у повній мірі.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (частина четверта статті 62 ЦПК України).

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом (частина п`ята статті 43 ЦПК України).

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина шоста статті 43 ЦПК України).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника) (абзац перший частини восьмої статті 43 ЦПК України).

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина сьома статті 62 ЦПК України).

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) це сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС (пункт 3 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, далі Положення).

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів) (пункт 2 Положення).

Підсистема «Електронний суд» підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи (абзац перший пункту 24 Положення).

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua (абзац другий пункту 24 Положення).

Відповідно до підпункту 11.1.8 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, затвердженої наказом Державного підприємства «Центр судових сервісів» від 22 вересня 2021 року № 74-ОД (далі Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката (розділ 8 цієї Інструкції), мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів у справі та загальний ордер (без вказання номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Для створення ордера потрібно виконати такі дії: перейти до пункту меню «довіреності»; натиснути кнопку «створити ордер»; для надання ордера на конкретну справу на прикладі створення ордера для фізичної особи заповнити обов`язкові поля; якщо номера договору немає, зазначити у відповідному полі «без номера»; встановити відмітку «справа»; у разі відсутності РНОКПП/ЄДРПОУ зазначеної фізичної/юридичної особи у базі даних суду або у випадку його некоректного внесення, користувач не може створити ордер. Цей функціонал перевіряє наявність учасника в зазначеній справі та коректність внесеного РНОКПП/ЄДРПОУ (підпункт 11.1.9 Інструкції).

Електронні довіреності та ордери надаються та оформлюються засобами підсистеми «Електронний суд» відповідно до вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та їх юридична сила не може бути заперечена виключно через те, що вони мають електронну форму (підпункт 11.1.14 Інструкції).

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Системний аналіз наведених правових норм та технічних правил дає підстави для висновку, що адвокат на підставі електронного ордера, сформованого у підсистемі «Електронний суд», має право звертатися від імені та в інтересах довіреної особи (учасника справи) із відповідними заявами та клопотаннями.

Водночас, вирішуючи питання обсягу наданих повноважень адвокатові як представнику учасника справи, потрібно враховувати, що електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер.

Тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд».

Та обставина, що у електронному ордері, сформованому у підсистемі «Електронний суд», зазначається про представництво інтересів довіреної особи у судах, не спростовує наведених висновків, адже електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією.

Такі правові висновки викладені в ухвалі Верховного Суду від 22 травня 2023 року у справі № 713/2857/21, постанові Верховного Суду від 08 червня 2023 року у справі № 466/566/22.

У справі, яка переглядається, апеляційним судом встановлено, що позовну заяву в інтересах ОСОБА_1 підписано адвокатом Ткаченком К. Д.

До позовної заяви додано ордер на надання правничої (правової) допомоги, сформований адвокатом у підсистемі «Електронний суд» 05 лютого 2024 року (а. с. 4).

Як зазначено, цей ордер створений на підстав ордера № 05/02 від 2024-02-05, виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги № 05/02 від 2024-02-05 у судах.

У апеляційній скарзі вказано, що ордер, згенерований в електронному вигляді та підписаний електронним цифровим підписом, є достатнім та самостійним підтвердженням наявності повноважень у адвоката на підпис та звернення до суду із заявою від імені та в інтересах заявника.

Проте такі твердження адвоката не ґрунтуються на вимогах закону, адже, як зазначалося, електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд».

Відомостей про видачу паперового ордеру на право адвокату Ткаченку К. Д. представляти інтереси ОСОБА_1 у суді першої інстанції шляхом генерації у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, у відповідності до п. 6 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (рішення Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 зі змінами), адвокат Ткаченко К. Д. не надав, що дає підстави для висновку про відсутність такого ордеру, а отже і відсутність повноважень у адвоката.

Також апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до п. 12 вказаного Положення ордер має містити, зокрема, наступні реквізити: серію, порядковий номер ордера. Проте із долученого до позовної заяви електронного ордеру видно, що він згенерований на підставі ордеру № 05/02, що не відповідає вимогам зазначеного пункту Положення.

Підписання та/або подання позовної заяви є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва, а тому має здійснюватися за умови наділення учасником справи свого представника такими повноваженнями.

За викладених обставин апеляційний суд приходить до висновку, що позовну заяву, подану в інтересах ОСОБА_1 , підписано особою, яка не мала права її підписувати, адже повноваження адвоката Ткаченка К. Д. на надання правової допомоги позивачці не підтверджені належними доказами, а саме ордером, виданим у встановленому законом порядку.

Разом з тим, як видно із мотивувальної частини оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність відповідних повноважень адвоката у зв`язку із відсутністю договору про надання правової (правничої) допомоги та посилання в ордері на відсутність обмежень в правах. Однак, як було зазначено, форма електронного ордеру визначена розробниками системи «Електронний суд». Користувач при її заповненні позбавлений можливості самостійно вносити відомості, які не передбачені формою. При формуванні електронного ордеру користувач лише має можливість вказати про наявність обмежень адвоката, встановлені угодою, що дає підстави для висновку про відсутність обмежень адвоката, якщо про це прямо не вказано у електронному ордері.

Таким чином, місцевий суд хоч і дійшов правильного висновку про повернення позовної заяви особі, яка її подала, проте помилився у мотивах свого рішення.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Отже, доводи апеляційної скарги частково знайшли підтвердження під час розгляду спарви, проте не спростовують правильного висновку суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Відповідно до п. 2 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Зміна судового рішення згідно із ч. 4 ст. 376 ЦПК України може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що ухвалу суду першої інстанції слід змінити, виклавши її мотивувальну частину у реакції цієї постанови.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, статті 141 ЦПК України суд розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду, судові витрати зі сплати судового збору у суді апеляційної інстанції, слід залишити за ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 374, 376, 381-384 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

постановив:

Апеляційну скаргу адвоката Ткаченка Костянтина Дмитровича в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Шаргородського районного суду Вінницької області від 18 квітня 2024 року змінити, виклавши її мотивувальну частину у редакції цієї постанови.

Судові витрати зі сплати судового збору у суді апеляційної інстанції залишити за ОСОБА_1 .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий В. В. Оніщук

Судді Л. О. Голота

С. К. Медвецький