Справа № 156/1119/23
Провадження № 2/156/23/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

03 червня 2024 року сел. Іваничі

Іваничівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Федечко М. О.,

за участю секретаря судового засідання Салатюк Г. В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду сел. Іваничі цивільну справу № 156/1119/23 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивачів ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - не з`явилася,

представник позивачів: ОСОБА_3 не з`явилася,

відповідач: ОСОБА_4 - не з`явився,

в с т а н о в и в :

23.10.2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , представник позивачів ОСОБА_3 звернулися в суд з позовом до ОСОБА_4 про виділ в натурі частки з майна, що є у спільні частковій власності.

Ухвалою від 24.10.2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження по справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 18.12.2023 року клопотання представника позивачів ОСОБА_3 задоволено. Призначено у даній цивільній справі будівельно - технічну експертизу. Проведення експертизи доручено експертам Волинської філії Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, провадження по справі зупинено до закінчення проведення експертизи.

21.05.2024 року на адресу суду повернулася цивільна справа № 156/1119/23 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності разом із листом Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз про залишення ухвали від 18.12.2023 року (про призначення експертизи) без виконання, у зв`язку з несплатою коштів за проведення експертизи.

Ухвалою від 21.05.2024 року поновлено провадження у справі № 156/1119/23, підготовче провадження продовжено на строк тридцять днів. Розгляд справи призначено на 27 травня 2024 року о 14:00 год.

Підготовче судове засідання 27.05.2024 року відкладено у зв`язку з неявкою всіх учасників справи. Однак сторона позивача повідомлялася у встановленому законом порядку, про що свідчить довідка про доставку електронного документу, будь яких заяв від сторони позивача не надходило (а. с. 69).

03.06.2024 року в підготовче судове засідання сторони не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу та телефонограмами, про причину неявки суд не повідомляли (а. с. 71 - 73).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

За змістом ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово зазначав: якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні, не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому варто виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення (постанови Верховного Суду від 20.01.2023 у справі №465/6147/18 (провадження №61-8101св22),від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 30.11.2022 у справі №725/486/22 (провадження № 61-7107св22)).

Варто зауважити, що ст. 43 ЦПК України встановлений обов`язок добросовісного користування учасниками судового процесу процесуальними правами. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine) , заява № 3236/03, п.41). Більше того, відсутність інтересу до справи тривалий час, відсутність реакції на повідомлення суду на електронну адресу та за номером мобільного телефону сторони можуть бути розцінені як зловживання процесуальними правами (постанова Верховного Суду від 13.01.2021 у справі №199/7620/19 (провадження № 61-12590св20).

Отже, особа має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка, належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи, позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Право особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що сторона позивача не проявляла належної зацікавленості у розгляді поданої позовної заяви, не цікавилася її ходом та стадією розгляду справи. При цьому, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, сторона позивача, яка була у встановленому законом порядку належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, не з`явилася в підготовче судове засідання 27.05.2024 та повторно не з`явилася в підготовче судове засідання 03.06.2024 року, не повідомила суд про причини своєї неявки, заяву про розгляд справи за її відсутності не подавала, ходом розгляду справи не цікавиться, тому суд дійшов висновку, що позов слід залишити без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представник позивачів ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України та право на звернення до суду із даним позовом повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повний текст ухвали складено та підписано 03 червня 2024 року.

Суддя М. О. Федечко