Справа № 703/966/24
УХВАЛА

22 березня 2024 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., одержавши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить в порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнати за нею і за відповідачем право власності по 1/2 частині за кожним на житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , а також на розташовану за цією адресою земельну ділянку.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам, встановленим статтею 175 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 3 ч. 3 наведеної статті позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить, зокрема, фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Таким чином тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

При цьому, належним та допустимим доказом вартості спірного майна є належним чином оформлений звіт суб`єкта оціночної діяльності про вартість об`єкта нерухомого майна.

Таким чином, враховуючи, що предметом даного позову є вимоги про поділ майна, ціна позову повинна бути визначена виходячи з дійсної вартості майна у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Звертаючись до суду із вказаною позовною заявою ОСОБА_1 визначила ціну позову у розмірі 121120,00 грн., однак в матеріалах справи відсутні документи, з яких можливо встановити вартість майна, на яку позивач просить визнати право власності, що в свою чергу позбавляє можливості встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання вказаної позовної заяви відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з частиною другою статті ст.176 ЦПК України, частиною другою статті 6 Закону України «Про судовий збір», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, нормами чинного законодавства передбачена можливість попереднього визначення розміру судового збору самим судом у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо.

Враховуючи те, що ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на день подачі позову, до позову не надано відомостей про дійсну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову, суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позовної заяви за заявлені позивачем вимоги майнового характеру самостійно, а саме у розмірі 5000 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем сплачено судовий збір в сумі 1211,20 грн., що підтверджується платіжною інструкцією№0.0..1 05 березня 2024 року.

Враховуючи те, що позивачем вже сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн., їй необхідно надати суду докази доплати судового збору розмірі 3788,80 грн. (5000,00 грн. 1211,20 грн.).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. 175, 177 ЦПК України та/або несплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Указані в ухвалі недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду документів, що підтверджують доплату 3788 грн. 80 коп. судового збору за наступними платіжними реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у Черк.обл./тгм.Сміла/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566;

банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.);

код банку отримувача (МФО) - 899998 ;

рахунок отримувача - UA0023753;

код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись ст. 177, 185, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: І.Я. Биченко