Справа № 129/1858/24
Провадження по справі № 2-о/129/140/2024
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

05.06.2024 року місто Гайсин

Суддя Гайсинського районного суду Вінницької області Бондар О.В. вивчила матеріали заяви ОСОБА_1 про визнання громадянина недієздатним,-

установила:

03.06.2024 р. до Гайсинського районного суду Вінницької області надійшла заява ОСОБА_1 про визнання громадянина недієздатним, в якій він просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити судово-психіатричну експертизу.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суддя встановила наступне.

Згідно зі ст. 295 ЦПК України заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, у тому числі неповнолітньої особи, чи визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у закладі з надання психіатричної допомоги - за місцезнаходженням цього закладу. Підсудність справ про обмеження цивільної дієздатності чи визнання недієздатним громадянина України, який проживає за її межами, визначається за клопотанням заявника ухвалою судді Верховного Суду.

Відповідно до ч.3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Згідно ч.3 ст. 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Заява не відповідає вимогам ст. 295-297, ст.175, 177 ЦПК України, оскільки в заяві не зазначені підстави такого звернення,до матеріалів справи не додано документів, що свідчать про право заявника звертатися із такими вимогами до суду відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не зазначено місця проживання ОСОБА_2 , не зазначено обставин, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними; крім того, заява не містить зазначення доказів, що підтверджують вказані в ній обставини, до заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору відповідно до ставок, визначених ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме 0,2% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,20 грн., клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору не подавалося, у разі, коли заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору за клопотанням сторони є правом суду, а не його обов`язком, тому відбувається на розсуд суду у кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав.

Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява заяви ОСОБА_1 про визнання громадянина недієздатним, - підлягає залишенню без руху для усунення недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

постановив:

Залишити без руху для виправлення недоліків заяву ОСОБА_1 про визнання громадянина недієздатним.

Надати заявнику строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку, якщо вказані недоліки не буде усунуто у встановлений строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гайсинського районного суду О.В. Бондар