СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/7033/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кравченка Ю.В., розглянувши питання про виправлення описки в ухвалі про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , про стягнення аліментів

В С Т А Н О В И В

25 листопада 2024 року суддя Святошинського районного суду міста Києва Кравченко Ю.В. постановив ухвалу про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , про стягнення аліментів.

Однак, при виготовленні тексту ухвали було допущено описку, а саме у другому абзаці резолютивної частини ухвали зазначена неправильне фактичне місце проживання позивачки та неправильні дані відповідача і третьої особи - АДРЕСА_1 ; ОСОБА_4 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_5 , замість правильного - АДРЕСА_3 ; ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 . Також неправильної вказаний предмет позову - про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання, замість правильно - про стягнення аліментів.

Згідно із ч. 2 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з тим, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши заяву, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частина 4 статті 263 ЦПК України передбачає врахування висновків щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до постанови Верховного Суду у справі № 369/8367/16-ц від 14.01.2019 описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. При цьому, не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Аналогічне визначення викладене у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020.

Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З огляду на те, що в рішенні суду допущена описка, і виправлення цієї описки не змінює і не спотворює зміст рішення суду, вона підлягає виправленню.

Керуючись ст. 258-261, 269, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Виправити описку, допущену в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 25 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , про стягнення аліментів.

Абзац другий резолютивної частини ухвали викласти в такій редакції: «Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 про стягнення аліментів».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко