У Х В А Л А

09 грудня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Брюховецького М.М. про продовження строку, наданого судом на усунення недоліків у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконкому Покровської районної у місті Кривому Розі ради про поділ домоволодіння в натурі

встановив:

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконкому Покровської районної у місті Кривому Розі ради про поділ домоволодіння в натурі.

Ухвалою суду від 26.11.2024 року позовну заяву було залишено без руху, надано строк на усунення недоліків 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

29.11.2024 року представник позивача адвокат Брюховецький М.М. у вищевказаній справі надав до суду клопотання про продовження строку, наданого судом на усунення недоліків. Клопотання мотивував тим, що отримавши ухвалу суду представником позивача одразу було вжито заходи на усунення зазначених в ухвалі суду недоліків, а саме направлені необхідні запити до Покровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у мусті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса); Другої Криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області; КП ДОР «Криворізьке БТІ».

Дослідивши клопотання, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із такого: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч.2 ст.127 ЦПК встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

За змістом ч. 2, 3 ст.127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

З урахуванням того, що заява про продовження строку для усунення недоліків заяви була подана позивачем до закінчення процесуального строку, з метою забезпечення права заявнику доступу до правосуддя, суд приходить до висновку про доцільність продовження процесуального строку для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду від 26 листопада 2024 року в термін на 5 (п`ять) днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 127, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брюховецького Миколи Миколайовича про продовження строку, наданого судом на усунення недоліків у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконкому Покровської районної у місті Кривому Розі ради про поділ домоволодіння в натурі задовольнити.

Продовжити для представника позивача ОСОБА_1 адвоката Брюховецького Миколи Миколайовича процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви в термін на 5 (п`ять) днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали в зазначений строк позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернена зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 09 грудня 2024 року.

Суддя О. Н. Борис