Справа № 128/1131/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі :

головуючого судді Шевчук Л.П.,

при секретарі судового засідання Ружицькій І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в місті Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

В позовній заяві викладено наступну позицію.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 .. Після її смерті відкрилася спадщина до складу якої входить земельна ділянка площею 1,9543 га на території колишньої Малокрушлинецької сільської ради, а також житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 .. Після смерті батька позивач почав оформлювати свої спадкові права, про написав відповідну заяву в Якушинецькій сільській раді. Окрім того, зазначає, що інший спадкоємець після смерті батька, брат позивача ОСОБА_1 подав заяву про відмову від спадщини після смерті батька. Проте, як виявилося, у батька відсутнє будь-яке спадкове майно. На час відкриття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 позивач перебував за межами України та вважав, що всі питання щодо спадщини після смерті баби, а матері батька, були ним вирішені. Проте, під час оформлення свої спадкових після смерті батька позивач виявив, що його баба залишила на його користь заповіт від 13.05.2014, яким все своє майно заповіла йому позивачу. Про існування даного заповіту позивачу нічого не було відомо, оскільки за життя вона йому про це не повідомляла та він вважав, що батько, як спадкоємець першої черги після смерті своєї матері, прийняв спадщину. Таким чином, встановивши, що після смерті батька не залишилося спадкового майна, а після смерті баби залишився заповіт на його користь, він звернувся до приватного нотаріуса Лукашенка В.Б. із заявою про прийняття спадщини після смерті баби в порядку спадкування за заповітом, однак нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском визначеного законом строку для прийняття спадщини. Також, зазначає, що на момент відкриття спадщини після смерті баби він не проживав разом із спадкодавцем. Отже, визначений законом строк для прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причини, адже він не був спадкоємцем першої черги після смерті баби та йому не було відомо про існування заповіту на його користь. Вирішити питання прийняття спадщини в позасудовому порядку він не має можливості, а тому просить визначити йому додатковий строк в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 баби ОСОБА_2 .. Судові витрати просив залишити за ним.

Представником відповідача Вінницької міської ради Шутаком Б.І. подано відзив на позову заяву ОСОБА_1 (а.с. 81-84), в якому викладено наступну позицію.

Відповідач вважає позов ОСОБА_1 безпідставним, необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: це обставиним або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Відповідно до матеріалів справи спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач звернувся до нотаріуса 14.12.2022. Відповідач звертає увагу на те, що в матеріалах справи міститься обгрунтована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема через те, що позивачем пропущено визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини та не надано доказів факту прийняття спадщини шляхом спільного проживання зі спадкодавцем за однією адресою. Посилаючись на практику Верховного Суду та на Інформаційний лист ВССУ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013, зазначає, що необізнаність про особи про наявність спадкового майна, незнання про існування заповіту та ін. не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Окрім того, позивачу було відомо про існування спадкового майна та про смерть баби ОСОБА_2 .. Також, зазначає, що перебування за межами України не є поважною причиною поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини. Разом із тим, позивач у визначений законом строк не звертався із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом як спадкоємець п`ятої черги. З наданих позивачем доказів не вбачається, що у позивача були перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини та вказані обставини були поважними. З огляду на викладене просить в задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 27.03.2023 позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с. 30)

Ухвалою суду від 23.06.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 47-49).

Ухвалою суду від 30.11.2023 задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Медончак М.М. про заміну неналежного відповідача на належного, замінено неналежного відповідача Гавришівську сільську раду на належного відповідача Вінницьку міську раду; належному відповідача визначено строк для подання відзиву на позовну заяву; задоволено клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження; призначено підготовче засідання (а.с. 73-74).

Ухвалою суду від 25.12.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 93).

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Медончак М.М. в судове засідання для розгляду справи по суті не з`явились. Представником позивача подано заяву, в якій позовні вимоги підтримує повністю та просить справу розглянути у її відсутність та відсутність позивача (а.с. 97).

Представник відповідача Вінницької міської ради в судове засідання не з`явилися, представником ОСОБА_4 надіслав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у відсутність представника відповідача, в задоволенні позову просив відмовити з підстав, що викладені у відзиві на позовну заяву (а.с. 95).

Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ст. 223 ЦПК України не вбачається, нез`явлення в судове засідання сторін, які попередньо подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, не перешкоджає вирішенню спору, а відтак судом ухвалено проводити судове засідання у відсутність сторін.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки розгляд справи відповідно до положень цього Кодексу проводиться судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

На підставі досліджених безпосередньо у судовому засіданні доказів судом встановлено, що відповідно до копії повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 7) ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Тиврів Тиврівського району Вінницької області.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Малі Крушлинці Вінницького району Вінницької області (а.с. 8).

Згідно копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстраацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України №9 від 30.05.2023 (а.с. 93) батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Відповідно до копії паспорта громадянина України та копії довідки про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований в АДРЕСА_1 з 28.10.2014 (а.с. 23, 24).

З копії свідоцтва про народження позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вбачається, що його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_6 (а.с. 9).

З копії виписки з погосподарської книги №6 на 2011-2015 роки Малокрушлинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області по об`єкту: АДРЕСА_2 щодо членів домогосподарства з реєстрацією місця проживання вбачається наступне: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , пенсіонер за віком, мала у власності три земельні ділянки, вибула 04.11.2014 в смт. Тиврів; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , пенсіонер, інвалід 3 групи, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , 01.10.2014 вибула в с. Якушинці; ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , 01.10.2014 вибув в с. Якушинці; ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 01.10.2014 вибув в с. Якушинці. Право власності на житловий будинок за даною адресою (спадщина не переоформлена) не оформлено. ОСОБА_2 згідно рішення 25 сесії 5 скликання Малокрушлинецької сільської ради від 23.09.2009 належала земельна ділянка загальною площею 0,5700 га, у тому числі: 0,2500 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, 0,2500 га для ведення особистого селянського господарства (а.с. 16, 16-зворот, 15).

Відповідно до копії Державного акта на право приватної власності на землю серії ВН №4533 ОСОБА_2 належить земельна ділянка площею 1,9543 га на території Малокрушлинецької сільської ради цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 17).

24.11.2016 позивач ОСОБА_1 подав заяву, яку посвідчено секретарем виконавчого комітету Якушинецької сільської ради Костюк К.М., про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_3 , який постійно проживав в АДРЕСА_2 . Даною заявою ОСОБА_1 повідомив, що спадщину після смерті батька він приймає та просить видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на майно (а.с. 10).

Також, 24.11.2016 ОСОБА_1 подав заяву, яку посвідчено секретарем виконавчого комітету Якушинецької сільської ради ОСОБА_7 , про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_3 , який постійно проживав в АДРЕСА_2 . Даною заявою ОСОБА_1 повідомив, що він відмовляється від належної йому частки спадкового майна за законом, яке залишилося після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_3 , на користь сина померлого ОСОБА_1 (а.с. 11).

З копії заповіту від 13.05.2014, посвідченого секретарем Малокрушлинецької сільської ради Вінниького району Вінницької області Матвійчук В.В., вбачається, ОСОБА_2 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, а також все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла своєму онукові ОСОБА_1 (а.с. 12).

14.12.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка В.Б. із заявою, в якій вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_2 , після смерті якої залишився заповіт від 13.05.2014 на його користь, а тому провис видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом (а.с. 13).

Постановою приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка В.Б.№268/02-31 від 14.12.2022 позивачу ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його баби ОСОБА_2 , оскільки спадкоємцем було пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини та не надано доказів факту прийняття спадщини шляхом спільного проживання з померлою за однією адресою (а.с. 14).

Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, пов`язані зі спадкуванням, які регулюються Цивільним кодексом України (далі ЦК України).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними.

Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17.

Верховний Суд у постанові від 13.12.2023 по справі №344/4418/22 висловив таку правову позицію «…У випадку, якщо б позивач не був спадкоємцем першої черги, він дійсно не мав би підстав звертатися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, аж доки б не дізнався про існування заповіту і така обставина могла бути підставою для подання заяви про надання додаткового строку.».

Предметом даного спору є встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачеві, оскільки останній після смерті своєї баби ОСОБА_2 , будучи її спадкоємцем за заповітом, пропустив строк для прийняття спадщини.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем за заповітом після смерті своєї баби ОСОБА_2 , не знав про його існування. Натомість, вважав, що спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняв її син, а його батько, ОСОБА_3 , який був спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері, тому не звертався до нотаріуса з відповідною заявою протягом визначеного законом строку, оскільки не був спадкоємцем першої черги після її смерті. Проте, батько позивача ОСОБА_3 спадщину після смерті матері ОСОБА_2 не прийняв, оскільки не подавав відповідної заяви до нотаріуса, а також не проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

З огляду на вищевикладене, суд не бере до уваги заперечення відповідача проти позову, що викладені у відзиві.

Таким чином, суд вважає, що існують підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободта статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також загальні засадами цивільного законодавства: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність.

Враховуючи викладене, оцінивши докази, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , а тому позов підлягає задоволенню.

Понесені позивачем судові витрати слід залишити за позивачем, відповідно до висловленої ним позиції у позовній заяві.

Відповідно до ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1221, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись, ст.ст. 1, 2, 4, 10, 12, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 273, 280, 293-294, 315, 319, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 ..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Сторони по справі:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , мешканець АДРЕСА_1 ;

Відповідач Вінницька міська рада, адреса: м. Вінниця, вул. Соборна, буд. 59, .

Суддя Л.П. Шевчук