Провадження №2-во/369/150/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.06.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши питання про внесення виправлень в рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.02.2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т АН О В И В:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.02.2024 ухвалено позов задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 15.06.2002 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 5 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.

04.06.2024 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано заяву про виправлення описки.

Суд встановив, що при виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту рішення у справі № 369/21867/23 було допущено описку, а саме не вірно зазначено другий абзац резолютивної частини рішення «Шлюб, зареєстрований 15.06.2002 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 5 - розірвати», замість вірного другого абзацу резолютивної частин рішення «Шлюб, зареєстрований 15.06.2002 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Виконкомом Шпитьківської сільської ради, актовий запис № 5 - розірвати».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити допущену у рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.02.2024 року справа № 369/21867/23 описку, а саме зазначити вірно другий абзац резолютивної частини рішення «Шлюб, зареєстрований 15.06.2002 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Виконкомом Шпитьківської сільської ради, актовий запис № 5 - розірвати», замість невірно зазначеного другого абзацу резолютивної частини рішення «Шлюб, зареєстрований 15.06.2002 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 5 - розірвати».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її отримання.

Суддя А.В. Янченко