Справа №: 398/518/24
провадження №: 2/398/1308/24
УХВАЛА

Іменем України

"20" травня 2024 р. суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нерода Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будинок,-

В С Т А Н О В И В:

до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будинок.

Ознайомившись з матеріалами даної справи та вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі суддею встановлені наступні обставини.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звертаючись до суду із позовом про визнання права власності на будинок позивач просить: визнати за ОСОБА_1 право власності на частину будинку АДРЕСА_1 .

Позов подано як позов немайнового характеру, не вказано ціни позову, відповідно, долучено квитанцію про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 1211,20 грн.

В свою чергу слід зазначити, що майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

Враховуючи, що в даному випадку, позивач просить визнати права власності на будинок, тобто майна, що піддається грошовій оцінці, даний позов є позовом майнового характеру.

Згідно із пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Таким чином, враховуючи, що вимогами ст. 176 ЦПК України унормовано, що ціна позову у позовах щодо нерухомого майна, що належить фізичним особам, визначається дійсною вартістю майна, позивачу на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна, спір щодо якого вирішується, необхідно надати суду докази на підтвердження дійсної вартості такого майна, на підставі яких слід визначити ціну позову та сплатити відповідну суму судового збору.

У зв`язку з цим, позивачу необхідно надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна з зазначенням вартості об`єкту майна, з урахуванням чого зазначити ціну позову, оскільки за відсутності зазначення ціни позову у майновому спорі суд позбавлений можливості визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті за подання позовної заяви до суду.

Окрім того, суд звертає увагу, що позивач вказав, що відповідачка ОСОБА_2 проживає у АДРЕСА_1 . Між тим, у позові вказує, що відповідачка виїхала до РФ та не повернулась досі.

Згідно з інформацією, наданою на запит суду Управлінням дозвільно-погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради Кіровоградської області, відомості щодо реєстрації або зняття ОСОБА_2 , в реєстрі Олександрійської територіальної громади, відсутні.

Згідно з інформацією, наданою на запит суду УППРЕ ДМС, вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована у АДРЕСА_2 .

Слід зазначити, що відповідно до ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату,час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії,якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи,які викликаються,мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи,але не пізніше ніж за п`ять днів досудового засідання,а судова повістка-повідомлення-завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Статею 129 ЦПК України визначено зміст судової повістки і оголошення про виклик у суд. Так, судова повістка про виклик повинна містити: 1) ім`я фізичної особи чи найменування юридичної особи, якій адресується повістка; 2) найменування та адресу суду; 3) зазначення місця, дня і часу явки за викликом; 4) назву справи, за якою робиться виклик; 5) зазначення, як хто викликається особа (як позивач, відповідач, третя особа, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач); 6) зазначення, чи викликається особа в судове засідання чи у підготовче судове засідання, а у разі повторного виклику сторони у зв`язку з необхідністю надати особисті пояснення - про потребу надати особисті пояснення; 7) у разі необхідності - пропозицію учаснику справи подати всі раніше неподані докази; 8) зазначення обов`язку особи, яка одержала судову повістку в зв`язку з відсутністю адресата, за першої можливості вручити її адресату; 9) роз`яснення про наслідки неявки залежно від процесуального статусу особи, яка викликається (накладення штрафу, примусовий привід, розгляд справи за відсутності, залишення заяви без розгляду), і про обов`язок повідомити суд про причини неявки. В оголошенні про виклик вказуються дані,зазначені в пунктах 1-7 і 9 частини першої цієї статті. Судова повістка-повідомлення повинна містити найменування та адресу суду, назву справи, зазначення процесуального статусу особи, яка повідомляється, вказівку про те, яку дію буде вчинено, місце, дату і час її вчинення, а також про те, що участь у її вчиненні для цієї особи не є обов`язковою. Якщо разом із судовою повісткою надсилаються копії відповідних документів, у повістці повинно бути зазначено, які документи надсилаються і про право особи, яка повідомляється, подати заперечення та відповідні докази на їх підтвердження.

Враховуючи норми чинного законодавства, постає питання, яким чином суд буде повідомляти відповідача ОСОБА_2 про час і місце розгляду справи, а також на яку адресу потрібно направляти їй судові повістки, позов та додатки до нього, ухвалу про відкриття провадження, в якій буде зазначено, що вона має право з`явитися до суду, подати відзив на позов, необхідні докази, які вважає за потрібне тощо, щоб її процесуальні права, гарантовані ст. 43 ЦПК України не були порушені, якщо вона проживає на території іншої країни агресора.

01 грудня 2022 року прийнято Закон України № 2783-ІХ «Про зупинення дії та вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року» .

22 грудня 2022 року Закон опубліковано у газеті «Голос України» та 23 грудня 2022 року Закон набрав чинності. Закон передбачає: зупинення дії Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, вчиненої від імені України у м. Мінську 22 січня 1993 року і ратифікованої Законом України від 10 листопада 1994 року №240/94-ВР, та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року, вчиненого від імені України у м. Москві 28 березня 1§97 року і ратифікованого Законом України від 3 березня 1998 року №140/98-ВР, у відносинах з Російською Федерацією та Республікою Білорусь.

З огляду на викладене, відповідно до частин 1 і 2 статті 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом п`яти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки шляхом подачі позовної заяви з урахуванням викладених у даній ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на будинок - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.М.НЕРОДА