справа №176/1616/23
провадження №4-с/176/56/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Волчек Н.Ю., розглянувши скаргу ОСОБА_1 , представник скаржника, адвокат Мотуз Олександр Володимирович, на дії державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Фещук Олени Андріївни,

ВСТАНОВИВ:

10 травня 2024 року скаржник через свого уповноваженого представника звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області зі скаргою на дії державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Фещук Олени Андріївни, де просить визнати неправомірними її дії щодо зупинення вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні №74390645 на підставі пункту 1-4 розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження», скасувати відповідну постанову про зупинення вчинення виконавчих дій, та зобов`язати відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України поновити вчинення виконавчих дій з виконання виконавчого листа про стягнення з ДП «СхідГЗК» на користь ОСОБА_1 грошових коштів в сумі 120 000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я внаслідок хронічного професійного захворювання.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 14 травня 2024 року вищезазначену скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків деять днів з дня отримання копії ухвали.

24 травня 2024 представник скаржника, адвокат Мотуз О.В. надіслав до суду заяву про продовження строку для усунення недоліків ще на 30 днів, оскільки 16 травня 2024 року ним подано заяву до відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про надання копії постанови про зупинення вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні.

Суд, ознайомившись із матеріалами справи, клопотанням про подовження строку для усунення недоліків позовної заяви, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1,2,3 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 127 ЦПК України, про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Відтак, застосування правила про поновлення та продовження процесуальних строків залежить від виду процесуального строку. Продовження строку являє собою надання нового строку на вчинення тієї процесуальної дії, яка не була з поважних причин вчинена в первісно встановлений строк.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Питання залишення позовної заяви без руху регулюється положеннями ст. 185 ЦПК України.

У відповідності до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак десятиденний строк є строком, встановленим законом, та не може бути продовжений поза граничними межами.

При цьому, станом на постановлення даної ухвали представником позивача недоліки, що зазначені в ухвалі від 14.05.2024 про залишення скарги без руху не усунуто, встановлений законом як максимально можливий строк закінчився, а тому продовженню не підлягає.

Таким чином, причин поважності пропуску строку для подачі даної заяви представником позивача не зазначено, питання його поновлення також не порушено, граничний строк на усунення недоліків, який встановлено законом закінчився, а тому в задоволенні заяви про продовження строку для усунення недоліків слід відмовити.

Крім того, представником скаржника не зазначено та не надано доказів, які б свідчили про те, що до звернення з даною скаргою до суду ним вжито всі заходи для отримання вказаних доказів та здійснена ґрунтовна підготовка для звернення до суду, а також про наявність обставин, які перешкодили отримати зазначені докази.

Слід зазначити, що сторона виконавчого провадження має доступ до виконавчого провадження, і самостійно може роздрукувати спірну постанову в автоматизованій системі виконавчих проваджень.

Про наявність інших об`єктивних причин (обставин), що унеможливили виконання ухвали суду від 14.05.2024 року, скаржник суд також не повідомив.

Разом з тим, суд звертає увагу представника скаржника на те, що відповідно до ч. 1 ст. 450 ЦПК України скарга розглядається у десятиденний строк у судовому засіданні, а тому продовження строку на усунення недоліків на 30 днів, порушить процесуальний строк розгляду самої скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 7 ст. 185ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи вищевикладене та зміст ч. 3 ст. 185 ЦПК України, зважаючи на те, що строк для усунення недоліків закінчився та недоліки позовної заяви позивачем не були усунуті, позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст. 127, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника скаржника, адвоката Мотуза Олександра Володимировича про продовження процесуального строку для усунення недоліків відмовити.

Скаргу ОСОБА_1 , представник скаржника, адвокат Мотуз Олександр Володимирович, на дії державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Фещук Олени Андріївни - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що скаржник після усунення умов, що були підставою для повернення скарги без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Н.Ю. ВОЛЧЕК