СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6082/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Натальчук А.І., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

13.11.2024 року та 04.12.2024 року від відповідача надійшло клопотання про надання строку на примирення, в якому ОСОБА_1 вказав, що сварки, які між виникають між ним та позивачкою завжди закінчуються примиренням, а він регулярно вносить свій вклад у спільне господарство. Також зазначив, що розлучення та різке припинення відносин між ними із позивачкою стане стресом для їх дітей, а він хоче щоб діти росли в повноцінній родині й мали як рідну мати, так і рідного батька. Вважає, що необхідно зберегти сім`ю. На підставі викладеного просив надати їм із позивачем строк для примирення протягом шести місяців.

Позивач у судове засідання не з`явилась, направляла на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Зважаючи на викладене, суд визнав за можливе провести судове засідання за відсутності учасників справи, що не з`явились.

Зважаючи на ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку із неявкою у судове засідання учасників справи.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Згідно із положеннями ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Статтею 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Слід зазначити, що передбачене ч. 1 ст. 111 СК України право вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду. При цьому, судам слід використовувати надану законом можливість для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

В конкретній справі суд враховує, що справа перебуває у провадженні суду тривалий час, примирення між сторонами так і не відбулось. Крім того, позивачкою було зазначено, що вона наполягає на розірвання шлюбу, вважає, що примирення та подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим. ОСОБА_2 у поданому позові також вказала, що надання строку на примирення не виправить стан шлюбних відносин, оскільки вони із відповідачем тривалий час не проживають разом.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Враховуючи, що законом визначено право, а не обов`язок суду зупинити провадження у справі і призначити подружжю строк для примирення, незгоду сторони позивача із наданням строку для примирення, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача.

Керуючись ст. 240, 258-261 ЦПК України, ст. 111 СК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання строку для примирення у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О.Горбенко