КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа №753/2204/21 Головуючий у 1 інстанції: Котвицький В.Л

Провадження №22-ц/824/11386/2024 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

24 травня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гаращенка Д.Р., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 3 березня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 3 березня 2024 року в позов ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/2 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову до суду - 01.02.2021 та до досягнення дітьми повноліття.

Допущено негайне виконання у межах суми платежу за один місяць.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на правову допомогу у сумі 7000,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, 28 квітня 2024 року, ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд», подав апеляційну скаргу. Просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

ОСОБА_1 подав клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги. До апеляційної скарги надав довідки про стан здоров`я, інформацію про проходження лікування.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ЄСПЛ (у рішеннях від 26.07.2005 у справі «Княт проти Польщі», від 26.07.2005 у справі «Єдамський та Єдамська проти Польщі») вказав, що, оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розміру заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану.

Тобто можливість особи розпоряджатися своїми коштами та майном повинна враховуватися судами при оцінці фінансового (майнового) стану цієї особи при вирішенні питань, пов`язаних зі сплатою судового збору.

Апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Подана апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу, не було додано до апеляційної скарги документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документу, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, яка становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відтак, на виконання вимог вищевказаного Закону особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 089,60 грн. за наступними реквізитами: рахунок отримувача № UA0026010; отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998 та надати суду оригінал документа про сплату судового збору або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 3 березня 2024 року підлягає залишенню без руху. Для усунення недоліків, необхідно надання документу про сплату судового збору у розмірі, визначеному судом або документу, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, або подати обґрунтоване клопотання про розстрочення сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 3 березня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення інший недоліків, зазначених в ухвалі суду, у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Р. Гаращенко