Провадження № 2/361/319/24
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 грудня 2024 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Радзівіл А.Г.,
за участюсекретаря Коваль О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про застосування наслідків недійсності правочину та стягнення грошових коштів,
У листопаді 2021 року до суду поданий вищевказаний позов.
10 грудня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судовий розгляд на 04 квітня 2021 року.
В судове засідання, яке відбулось 19 липня 2023 року позивач та представник позивача, будучи належним чином повідомленими, не з`явились, представник позивача подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з необхідністю ознайомлення з матеріалами справи.
В судове засідання, яке відбулось 31 жовтня 2023 року представник позивача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи, у зв`язку з тим, що йому необхідно прийняти участь у судовому засіданні в Голосіївському районному суді м. Києва, проте доказів про виклик його до Голосіївського районного суду м. Києва на ту ж саме дату, що й призначено дану справу суду не надав.
В судове засідання, яке відбулось 21 лютого 2024 року представник позивача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи, у зв`язку з погіршенням стану здоров`я.
В судове засідання, яке відбулось 11 червня 2024 року представник позивача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи, у зв`язку з тим, що йому необхідно прийняти участь у судовому засіданні в Київському апеляційному суді.
В судове засідання, яке відбулось 25 вересня 2024 року представник позивача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.
В судове засідання, яке відбулось 03 грудня 2024 року представник позивача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи, у зв`язку з тим, що в нього підозра на COVID-19 та наявності відповідних симптомів, проте підтверджуючі докази не надав.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив проводити розгляд справи у його відсутність, у задоволенні позову просив відмовити.
Відповідно п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ст. 223 ЦПК України, суд також не вбачає.
Як вбачається із матеріалів вказаної справи, ні позивач, ні його представник жодного разу у період з липня 2023 року та по грудень 2024 року у призначені дати судових засідань не з`явились, або подаючи заяви про відкладення розгляду або не з`являлись, не повідомляючи суд про причини неявки.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).
Згідно з частинами першою та другою статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини закріплено, що на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання визначено частиною першою статті 15 ЦК України.
Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України).
Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частини друга, четверта та п`ята статті 128 ЦПК України).
Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
Отже, для вручення повісток закон передбачає альтернативні способи комунікації.
Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.
З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з презумпції обізнаності: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.
Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі Пономарьов проти України від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії від 07 липня 1989 року).
Суд враховує строки розгляду справи, передбачені законом, враховує взагалі неявку за період подачі позову до суду 24.11.2021 року позивача та його представника у призначені дати судових засідань і не встановлення наявності поважних причин для неявки, вважає залишити подану позовну заяву без розгляду.
Повторна неявка позивача в судове засідання при відсутності заяви про розгляд справи у її відсутності, - згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України і згідно п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК (незалежно від причини неявки) - є підставою для залишення позову без розгляду.
Керуючись п. 3 ч.1 ст. 257, ч. 5 ст. 223 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про застосування наслідків недійсності правочину та стягнення грошових коштів, - залишити без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Радзівіл А.Г.