Ухвала

30 травня 2024 року

м. Київ

справа № 357/2501/22

провадження № 61-6954ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Білоцерківської міської ради на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року у справі за заявою ОСОБА_1 , про визнання спадщини відумерлою,

заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Білоцерківська міська рада, приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Приймак Альона Петрівна,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

від 21 вересня 2022 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року, визнано відумерлою спадщину померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , що складається з 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , та передано вказане майно у власність територіальної громади міста Біла Церква в особі Білоцерківської міської ради.

26 березня 2024 року Білоцерківська міська рада подала касаційну скаргу на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

від 21 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду

від 17 травня 2023 року у розглядуваній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 02 квітня 2024 року клопотання Білоцерківської міської ради про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задоволено, поновлено Білоцерківській міській раді строк на касаційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 вересня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду

від 17 травня 2023 року. Касаційну скаргу залишено без руху.

Ухвалою Верховного Суду від 18 квітня 2024 року касаційну скаргу Білоцерківської міської ради на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року повернуто особі, яка її подала.

08 травня 2024 року Білоцерківська міська рада повторно подала касаційну скаргу на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

від 21 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду

від 17 травня 2023 року у справі № 357/2501/22.

За змістом частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

В касаційній скарзі Білоцерківська міська рада підставами касаційного оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 вересня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду

від 17 травня 2023 рокузазначає пункти 2 та 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Водночас посилаючись на пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України

заявник вважає, що суди попередніх інстанцій застосували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 19 листопада 2019 року у справі

№ 199/353/17-ц, від 20 січня 2021 року справі № 644/3546/17, від 08 листопада 2021 року у справі № 646/6443/18, від 15 грудня 2021 року у справі

№ 442/3046/20, від 26 квітня 2022 року у справі № 204/5431/19, від 15 грудня 2021 року у справі № 442/3046/20, які не підлягали застосуванню, оскільки обставини розглядуваної справи не є подібними до обставин справ № 199/353/17-ц, № 644/3546/17, № 646/6443/18, № 442/3046/20, № 204/5431/19, № 442/3046/20.

Однак коректне тлумачення пункту 2 частини другої статті 389 ЦПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні правильно застосовує висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладений у постанові Верховного Суду, однак особа, яка подає касаційну скаргу вважає, що наявні підстави для відступлення від цього висновку Верховного Суду та вмотивовано обґрунтовує необхідність такого відступу.

У разі якщо, особа, яка подає касаційну скаргу вважає, що суд апеляційної інстанції застосував висновки Верховного Суду у правовідносинах, які не є подібними (тобто ці висновки Верховного Суду взагалі не підлягали застосуванню у розглядуваній справі), посилання на пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України, як підставу касаційного оскарження, є некоректним.

Отже, наразі, заявником належним чином не виконані вимоги пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК України), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України), в окремих випадках непідтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК України).

Недоліки касаційної скарги мають бути усуненні шляхом надання уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга із визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав), з урахуванням роз`яснень викладених в цій ухвалі.

У разі подання уточненої касаційної скарги через підсистему Електронний Суд заявник має надати докази надсилання листом з описом вкладення учасникам справи № 357/2501/22 касаційної скарги або доказів доставки їм вказаних документів до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний Суд або доказів вручення їм вказаних документів особисто під підпис.

У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку, копії скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.

Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Білоцерківської міської ради на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 травня 2023 року у справі № 357/2501/22 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення Білоцерківській міській раді копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович