Суддя Шевченко С. В.
Справа № 644/9830/23
Провадження № 2/644/904/24
05.06.2024
РІШЕННЯ

іменем України

28 травня 2024 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в особі головуючого судді Шевченка С.В., розглянув в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дворічанської селищної ради Куп`янського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

у с т а н о в и в :

Позивачка подала до суду вказаний вище позов, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В обґрунтування вимог позивачка посилалася на те, що у жовтні 2023 року вона дізналась про те, що ОСОБА_2 19.12.2003 року склав на її користь заповіт. За життя останній не повідомляв її про існування такого заповіту, тому вона вважає, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин.

Позивачка подала до суду заяву з проханням проводити судовий розгляд у її відсутність.

Відповідач подав заяву про визнання позову і розгляд справи у відсутність представника.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, судом встановлено, що 19.12.2003 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті склав заповіт на користь ОСОБА_3 . Помер ОСОБА_2 29.06.2005.

14.11.2023 державним нотаріусом Четвертої Харківської нотаріальної контори, який виконував обов`язки державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області, було винесено постанову про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском строку, встановленого для подачі заяви про прийняття спадщини.

Для вирішення спору суд застосовує такі норми матеріального права.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17.

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.11.2023 не вбачається, що після смерті в 2005 році ОСОБА_2 заводилась спадкова справі та здійснювались повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом. Крім того, з тексту заповіту вбачається, що точна адреса спадкоємиці заповідачу була невідома.

За таких обставин суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, ст.ст. 2-13, 76, 81, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 2 місяці додаткового строку з моменту набрання рішенням законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 05.06.2024.

Суддя С.В. Шевченко