Єдиний унікальний номер 448/974/24
Провадження № 2-о/448/48/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

04.06.2024 місто Мостиська

Суддя Мостиського районного суду Львівської області Гіряк С.І., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Мостиська міська рада як орган опіки та піклування, ОСОБА_2 про звільнення особи від обов`язків опікуна над недієздатною особою та призначення нового опікуна над недієздатною особою,

В С Т А Н О В И В:

1. До Мостиського районного суду Львівської області надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Мостиська міська рада як орган опіки та піклування, ОСОБА_2 про звільнення особи від обов`язків опікуна над недієздатною особою та призначення нового опікуна над недієздатною особою.

2. Згідно п.1 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

3. Як вказано в ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

4. Так, заява про звільнення від повноважень опікуна та призначення нового опікуна подається до суду у порядку, передбаченому главою 2 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у статтях 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені ст. 297 ЦПК України. При цьому порядок розгляду справ про визнання фізичної особи недієздатною регулюється положеннями ст. 299 ЦПК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

5. Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст.ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

6. Дослідивши подану заяву та додані до неї додатки, приходу до висновку, що зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог встановлених статтями 175 і 177 ЦПК України.

7. Стаття 55 ЦК України визначає, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

8. Підстави встановлення опіки та піклування судом визначені ст. 60 ЦК України. Зокрема, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування (ч. 1 ст. 60 ЦК України).

9. Також згідно з ч. 1 ст. 75 ЦК України суд, якщо він призначив опікуна чи піклувальника, або орган опіки та піклування за заявою особи звільняє її від повноважень опікуна або піклувальника. Ця заява розглядається судом або органом опіки та піклування протягом одного місяця.

10. Особа виконує повноваження опікуна або піклувальника до винесення рішення про звільнення її від повноважень опікуна або піклувальника чи до закінчення місячного строку від дня подання заяви, якщо вона не була розглянута протягом цього строку.

11. Відповідно до ч.2 ст. 300 ЦПК суд за заявою органу опіки та піклування чи особи, призначеної піклувальником або опікуном, у місячний строк звільняє її від повноважень піклувальника або опікуна і призначає за поданням органу опіки та піклування іншу особу, про що постановляє ухвалу. Суд за заявою особи, над якою встановлено піклування, може звільнити піклувальника від його повноважень і призначити за поданням органу опіки та піклування іншого піклувальника, про що постановляє ухвалу.

12. Зі змісту заяви ОСОБА_1 встановлено, що останній просить звільнити його від обов`язків опікуна над недієздатним ОСОБА_3 та призначення новим опікуном брата недієздатного ОСОБА_3 ОСОБА_2 . Проте зміст заяви не містить даних, що органом опіки та піклування таке подання виносилось, хоча вимога з даного питання пред`явлена. Також не додано до заяви відповідного подання органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_2 опікуном над недієздатною особою, при тому, що наявність такого подання є обов`язковим для ухвалення судом рішення за результатами розгляду даної заяви.

13.Також, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

14. Однак, в заяві відсутні відомості щодо наявності такої заяви особи, яку ОСОБА_1 просить призначити опікуном та посилання на докази, що особа зверталась до відповідного органу опіки і піклування з даного питання. Доказів стосовно того, що ОСОБА_2 може бути опікуном (піклувальником) не надано.

15. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

16. Окрім цього, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

17. Також згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

18. Однак, до заяви не додано документів на підтвердження родинних зв`язків між недієздатним ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , якого заявник просить призначити опікуном.

Окрім цього, в заяві вказано, що в інтересах заінтересованої особи - ОСОБА_2 , діє адвокат Сабатюк Н.П.

19. Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

20. В поданій заяві не зазначено, що адвокат Сабатюк Н.П. має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, не вказано її РНОКПП для можливості встановлення реєстрації електронного кабінету останньої в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

21. На виконання вимог абз. 2 ч. 2 ст. 185 ЦПК суд зазначає про обов`язок адвоката Сабатюк Н.П. зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

22. Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

23. В поданій заяві ОСОБА_1 зазначив, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 5, ст. 5 Закону України "Про судовий збір", оскільки він є законним представником особи, яка страждає на психічні розлади.

24. За змістом ч.2 ст.299 ЦПК України, на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати, пов`язані із розглядом справи.

25. Водночас, ст.133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

26. Крім того, п. 5 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", на який посилається ОСОБА_1 у своїй заяві, передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники - у справах щодо спорів, пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги та громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

27. В даному випадку посилання ОСОБА_1 на п.5 ст.5 Закону України "Про судовий збір", не є підставою для звільнення його від сплати судового збору. Суд вважає безпідставним посилання заявника на вказану норму, як підставу звільнення від сплати судового збору, оскільки дана справа не пов`язана з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги, а стосується звільнення особи від обов`язків опікуна та призначення нового опікуна над недієздатною особою.

Натомість, Законом України «Про судовий збір» передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною, за подання яких не справляється судовий збір, передбачений ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір», а заява про звільнення особи від повноважень опікуна та призначення нового опікуна не входить до переліку підстав для звільнення.

28. Тобто, ст.5 Закону України «Про судовий збір» не містить положення про пільги щодо сплати судового збору за подання заяви про звільнення особи від повноважень опікуна та призначення нового опікуна.

Згідно вимогст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату звернення з цією заявою до суду становить 605 грн.60 коп.

Таким чином, за вказаною заявою необхідно сплатити судовий збір в розмірі 605,60 грн.

29. За наведених обставин, суддя позбавлений можливості відкрити провадження за матеріалами даної заяви у її первісному вигляді, як такими, що складені в неналежному обсязі, необхідному для правильного і своєчасного розгляду і вирішення справи, тому приходжу до переконання, що заява підлягає залишенню без руху.

30. В даній ситуації суддя звертає увагу, що вирішуване питання про відкриття провадження по справі охоплюється змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд.

Частиною 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

31. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» та від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України», право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух, оскільки в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

32. А тому, встановлення цивільним процесуальним законодавством вимог до позовної заяви і залишення поданого позивачем позову до суду без руху, у зв`язку із його невідповідністю вимогам, передбачених законом, ґрунтується на нормах закону і слугує меті здійснення правосуддя, що в цілому не являється обмеженням доступу заявника до суду.

33. У зв`язку із наведеним, враховуючи, що заява подана без додержання вказаних вище вимог, її необхідно залишити без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Мостиська міська рада як орган опіки та піклування, ОСОБА_2 про звільнення особи від обов`язків опікуна над недієздатною особою та призначення нового опікуна над недієздатною особою залишити без руху.

2. Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

3. Якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, вона буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

4. Копію ухвали суду надіслати заявнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

6. Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала суду підписана 04.06.2024.

Суддя Світлана ГІРЯК