Справа № 641/2018/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2024 р. м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Власова Ю.Ю., дослідивши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей по Слобідському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, Довжанський відділ державної виконавчої служби у Довжанському районі Луганської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про позбавлення батьківських прав,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Комінтернівського районного суду м. Харкова із позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей по Слобідському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, Довжанський відділ державної виконавчої служби у Довжанському районі Луганської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про позбавлення батьківських прав.

Ухвалою судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09.04.2024 зазначену цивільну справу передано за підсудністю до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 10.05.2024 зазначену цивільну справу передано за підсудністю на розгляд до Київського районного суду міста Харкова.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України, що встановлено ст. 5 ЦПК України.

Так, частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

При зверненні до суду позивачем зазначено адресу відповідача: АДРЕСА_1 .

01.05.2024 Першотравенським міським судом Дніпропетровської області ухвалою було витребувано з Міністерства соціальної політики України відомості з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб стосовно відповідача ОСОБА_2 .

Відповідно до інформації наданої Міністерством соціальної політики України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є внутрішньо переміщеною особою, та його адресою фактичного проживання та листування з 11.02.2019 є: АДРЕСА_2 .

Враховуючи наявність відповіді Міністерством соціальної політики України, постановлено ухвалу, якою цивільну справу передано за підсудністю на розгляд до Київського районного суду м. Харкова.

Згідно відповіді № 625553 від 04.06.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є: АДРЕСА_1 , що територіально не відноситься до Київського районного суду м. Харкова.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 20.10.2014 № 1706-VII «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» (далі Закон № 1706-VII) внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно з положеннями частини першої статті 4 Закону № 1706-VII факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених статтею 12 цього Закону.

Порядок оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 № 509 «Про облік внутрішньо переміщених осіб», абзацом 2 пункту 1 якої визначено, що довідка є документом, який підтверджує факт внутрішнього переміщення і взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

При цьому, згідно з положеннями Закону № 1706-VII, Порядку оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 № 509, процес видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, яка переміщується з тимчасового окупованої території України або району проведення антитерористичної операції, стосується виключно самої внутрішньо переміщеної особи та уповноваженого органу. Відповідно до пункту 3 вказаного Порядку, у заяві про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи зазначаються відомості про зареєстроване та фактичне місце проживання, повідомлені цією особою.

Таким чином, в довідці про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи йде розмежування зареєстрованого місця проживання та фактичного місця проживання.

Враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства, суд приходить до висновку, що надана позивачем довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи не є документом, який підтверджує зареєстроване місце проживання/перебування відповідача, оскільки підтверджує лише факт внутрішнього переміщення особи та взяття її на облік.

У зв`язку з цим, суд враховує вказане у Довідці з Єдиного державного демографічного реєстру зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача у АДРЕСА_1 , що відноситься до територіальної підсудності Сверловського міського суду Луганської області, та відповідно до розпорядження Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 року «Про визначення територіальної підсудності справ», розпорядження Верховного Суду від 06.03.2022 № 1/0/9-22 до територіальної підсудності Першотравенського міського суду Дніпропетровської області.

За ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 31, ч. 1 ст. 32 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Спори між судами про підсудність не допускаються.

Разом із цим, суд звертає увагу, що за приписами ч. 1 ст. 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 31, ч. 9 ст. 187 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей по Слобідському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, Довжанський відділ державної виконавчої служби у Довжанському районі Луганської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про позбавлення батьківських прав, передати на розгляд Першотравенському міському суду Дніпропетровської області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.Ю. Власова