СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/51/24
ун. № 759/4967/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2024 рокуСвятошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Шум Л.М.

за участю секретаря судового засідання: Мовчана О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду цивільну справу за заявою представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лисенка Андрія Олександровича про перегляд заочного рішення по цивільній справі Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості ,

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідачки ОСОБА_1 - адвокат Лисенко А.О., звернувся до суду із даною заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Святошинського районного суду м. Києва 12.07.2018року, винесеного по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування своєї заяви представник заявника зазначає, що заочне рішення є незаконним, необґрунтованим та передчасним, з порушенням норм матеріального та процесуального права України. Судом не було повно з`ясовано усіх фактичних обставин справи та не досліджено і не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам. Крім цього, він не отримував повідомлення про виклик до суду, а відповідно, не мав можливості надати суду свої пояснення та заперечення проти заявлених вимог, які мають істотне значення для розгляду справи.

В судове засідання сторони не з"явилися, належним чином повідомлені судом про розгляд справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані суду письмові докази по справі, вважає, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1)залишити заяву без задоволення;

2)скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ч. 1 ст. 288 ЦПК України вбачається, що скасування заочного рішення суду можливе за сукупності двох обставин:

1)поважні причини неявки у судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд;

2)наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами, на думку суду, можуть бути лише ті обставини, які об`єктивно перешкоджали явці відповідача до суду, і які безумовно, повинні бути документально підтверджені відповідними доказами, і в силу вимог ст. 285 ЦПК України, повинні бути подані відповідачем до його заяви про перегляд заочного рішення. Разом із цим, сама по собі поважність причин неявки у судове засідання не може бути підставою для скасування судом заочного рішення. Для цього відповідач зобов`язаний подати докази, які мають значення для справи та можуть призвести до ухвалення рішення, яке за своїм змістом повністю чи частково протилежне винесеному судом заочному рішенню, або може призвести до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то суд ухвалив би інше рішення.

Таким чином, лише у сукупності цих обставин можливе скасування заочного рішення.

12.07.2018 Святошинським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення №759/4967/18, яким позовні вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» задоволено у повному обсязі та стягнуто із ОСОБА_2 на користь ПАТ «Укрсоцбанк`заборгованість за кредитним договором.

15.05.2019 на виконання заочного рішення у справі №759/4967/18 Святошинським районним судом м. Києва видано виконавчий лист.

В період з 30.05.2019 по 04.05.2023 виконавчий лист № 759/4967/18 перебував на виконанні у приватного виконавця м. Києва Ляпіна Д.В. (виконавче провадження №59238437.

10.04.2023 ухвалою Святошинського районного суду м. Києва задоволено заяву представника АТ «СЕНС Банк» про заміну сторони стягувача за виконавчим листом № 759/4967/18.

09.05.2023 АТ «СЕНС Банк» вдруге пред`явив виконавчий лист № 759/4967/18 до виконання та Приватним виконавцем м. Києва Уманець Наталею Олегівною відкритовиконавче провадження № НОМЕР_4 .

12.07.2023 в рахунок погашення боргу за рішенням № 759/4967/18, приватним виконавцем Уманець Наталею Олегівною стягнуто 181 165 грн.91 коп.

03.08.2023 в ході виконання виконавчого провадження № НОМЕР_4, з ОСОБА_2 стягнуто 35 748 грн. 42 коп.

05.04.2023 постановою Київського апеляційного суду залишено без змін рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2022 року у справі 759/10609/20 за позовом АТ «Альфа-Банк» (після зміни назви - АТ «СЕНС БАНК») до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про витребування та звернення стягнення на предмет застави.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва № 759/10609/20 від 17.10.2022 року було ухвалено:

- Витребувати транспортний засіб, а саме: автомобіль марки MITSUBISHI, модель Colt, 2008 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) N° НОМЕР_1 , технічний паспорт та комплект ключів до автомобіля із володіння ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) та передати транспортний засіб автомобіль марки MITSUBISHI, модель Colt, 2008 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) N° НОМЕР_1 , технічний паспорт та комплект ключів Акціонерному товариству «Альфа-Банк» (, місцезнаходження: 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100) на період до його реалізації.

- В рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором N° 40.29-48/91 від 15.02.2008 року укладеного між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та Громадянкою України ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) у розмірі 34 434 (тридцять чотири тисячі чотириста тридцять чотири) доларів СІЛА 70 центів, звернути стягнення на Предмет застави, а саме транспортний засіб MITSUBISHI, модель Colt, 2008 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) N° НОМЕР_1 , шляхом продажу зазначеного автомобіля AT «Альфа-Банк» шляхом проведення публічних торгів в рамках виконавчого провадження, за початковою ціною визначеною оцінкою майна на момент продажу.

- Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «Альфа -Банк» (, місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. В.Васильківська, 100) судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн. 00 коп.).

- Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Альфа -Банк» (, місцезнаходження : 03150, м. Київ, вул. В.Васильківська, 100) судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн. 00 коп.). (копія рішення від 17.10.2022 додається).

На виконання рішення Святошинського районного суду міста Києва № 759/10609/20 від 17.10.2022 року в частині стягнення з ОСОБА_2 судового збору у розмірі 2102,00 грн. - видано виконавчий лист № 759/10609/20, який в свою чергу був пред`явлений до примусового виконання і приватним виконавцем Уманець Н.О. 12.05.2023 відкрито виконавче провадження № НОМЕР_5 (інформація з АСВП додається).

12.05.2023 в рамках виконавчого провадження № НОМЕР_4 gриватним виконавцем Уманець Наталією Олегівною об`єднано виконавчі провадження № НОМЕР_4 та № НОМЕР_5 в зведене виконавче провадження № НОМЕР_6.

22.03.2024представник ОСОБА_2 - адвокат Лисенко Андрій Олександрович подав апеляційну скаргу на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 12.07.2018.

З ухвали Київського апеляційного суду від 09.04.2024 №759/4967/18 вбачається, що Апеляційна скарга представника ОСОБА_2 - адвоката Лисенка А. О. містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що судове рішення відповідачем отримано не було. Рішення суду було отримано 21.02.2024 представником відповідача після ознайомлення з матеріалами справи.

Також дата отримання рішення 21.02.2024 вказується і в самій заяві про перегляд заочного рішення.

З урахуванням цього, двадцяти денний строк на звернення з заявою про перегляд заочного рішення за завершився - 12.03.2024.

22.04.2024 ухвалою Київського апеляційного суду у справі № 759/4967/18 роз`яснено порядок перегляду заочного рішення та відмовлено в прийнятті апеляційної скарги представника ОСОБА_2 - адвоката Лисенка Андрія Олександровича на заочне рішення Святошинського районного суду м. Києва від 12.07.2018 та повернуто апеляційну скаргу заявникові.

Представник ОСОБА_2 - адвокат Лисенка А. О. неуважно ознайомився з текстом заочного рішення № 759/4967/18 від 12.07.2018 або ж намагається ввести суд в оману стверджуючи, що «з аналізу тесту рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12.07.2018 року не вбачається, що вказане рішення є заочним».

Ухвалюючи заочне рішення від 12.07.2018 суддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М. керувався ст. 280 ЦПК України та в резулятивній частині рішення № 759/4967/18 зазначив порядок оскарження заочного рішення:

- абзац 5 рішення «Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про можливість постановления по справі заочного рішення та задоволення позовних вимог з наступних підстав»;

- абзац 4 резулятивної частини рішення: «За письмовою заявою відповідача, поданою до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення, заочне рішення може бути переглянуто».

ОСОБА_2 та її представника адвоката (фахівця в галузі права) Лисенка А. О. пропустили двадцяти денний строк на звернення з заявою про перегляд заочного рішення №759/4967/18 та вирішили одразу звернутися з апеляційною скаргою до Київського апеляційного суду на тридцятий день після отримання заочного рішення суду таким чином пропустивши строк для вчинення процесуальних дії з оскарження рішення.

Суд, звертає увагу на те, що в рамках примусового виконання рішення №759/4967/18, органами виконавчої служби вчинялися дії з примусового виконання рішення та були стягнуті кошти, про дані обставини ОСОБА_2 була обізнана.

Вказана в заяві про перегляд заочного рішення адреса відповідає адресі, вказаній, у виконавчому листі, виданому на підставі вищезазначеного рішення, тому причини пропущеного строку, вказані Заявником не можуть вважатись поважними, з огляду на те, що остання не приймала участі в розгляді даної справи з власного недбальства.

Постанова про відкриття виконавчого провадження N° НОМЕР_7, N° НОМЕР_4 та N° НОМЕР_5 разом з ідентифікатором до виконавчих проваджень були направлена

ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 .

Виходячи з вищевикладеного заявник вводить в оману суд, що їй не було відомо про заочне рішення Святошинського районного суду м. Києва N° 759/4967/18 віл 12.07.2018 до лютого 2024 РОКУ.

Правові підстави у відмові в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення № 759/4967/18 від 12.07.2018

У ч. 2 п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 24 жовтня 2008 року «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» роз`яснено, що оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення. В іншому випадку апеляційний суд відмовляє в прийнятті апеляційної скарги на заочне рішення.

Згідно ч. 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 2 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду (ч.З ст.284 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановления ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Святошинським районним судом м. Києва встановлений факт повідомлення ОСОБА_2 про розгляд справи, однак відповідач знехтувала та не скористались наданими процесуальними правами.

Відповідно до п.12 Розділу XIV Інструкції з діловодства в місцевих га апеляційних судах України від 20.08.2019 № 814, процесуальні документи суду відправляються поштою та можуть вручатися під розписку (на оригіналі процесуального документа, окремому аркуші, заяві, тощо), яка обов`язково долучається до судової справи.

Заявником не доведено того, що вона не з`явилась в судове засідання та не повідомила про причини неявки в таке судове засідання - з поважних причин.

Навмисне неотримання ОСОБА_2 листів надісланих судом на її адресу, не може бути підставою для підтвердження неналежного її повідомлення.

ОСОБА_2 була обізнана про розгляд Святошинським районним судом м. Києва справи № 759/4967/18 про стягнення заборгованості та судової справи №759/10609/20 про витребування та звернення стягнення на предмет застави, однак не виявила зацікавленості у реалізації своїх прав, передбачених ст.ст. 49, 83, 178, 284, 285 ЦПК України, не цікавилась результатами розгляду справи та звернулась із заявою про перегляд заочного рішення лише 02.05.2023, хоча рішення суду по даній справі ухвалено 12.07.2018.

Тому, суд, критично ставиться до твердження заявника про позбавлення її можливості бути присутньою в судовому засіданні та захищати свої права, заявник не приймала участі в розгляді даної справи з власного недбальства та вирішила скасувати законне рішення через 5 (п`ять) років.

Відповідач вирішив скористатися своїм правом через 5 років, грубо порушуючи вимоги ЦПК, в якому встановлений 20-денний строк для подання відповідної заяви. З огляду на це, необхідно звернути увагу на практику ЄСПЛ.

У пункті 41 рішення від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" ЄСПЛ вказав, що: "правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийня ті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків". (Аналогічні міркування див. mutatis mutandis, п. 27рішення Європейського суду з прав людини від 26.04.2007 р. у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003 р.).)

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до Постанови ВС/КЦС у справі № 278/2177/15-ц від 17.12.2021 року, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку відносно того, що наданий банком розрахунок заборгованості є належним та допустимим доказом в розумінні ст.ст. 77, 78 ЦПК України.

Розрахунок заборгованості за Кредитним договором, що наданий АТ «Укрсоцбанком» разом із позовною заявою є належним, достовірним, допустимим та достатнім доказом, що підтверджує наявність заборгованості ОСОБА_2 , за невиконання нею своїх зобов`язань.

Крім того, заява про перегляд заочного рішення не містять відомостей про виконання відповідачем зобов`язання, у той час, як АТ «Укрсоцбанк» довів невиконання кредитного договору Відповідачем, належним чином оформленим розрахунком заборгованості. У випадку, якщо Відповідач не погоджується із наданим розрахунком, останній повинен надати до суду контр-розрахунок та докази здійснення платежів на погашення кредитної заборгованості.

Відповідно ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно ч. 1 ст. 599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, для перегляду рішення необхідна сукупність декількох обставин. При відсутності хоча б однієї з них заочне рішення не підлягає перегляду.

Заявником не надано жодного доказу по поважності причини неявки у судові засідання та відсутні будь-які докази котрі мали би істотне значення для правильного вирішення справи.

Також, ОСОБА_2 звернулась із заявою про перегляд заочного рішення через п`ять років, що свідчить про намагання затягнути розгляд справи та намагається уникнути погашення заборгованості за кредитним договором.

Суд, вважає, що рішення по справі № 759/4967/18 від 12.07.2018 є таким, що відповідає нормам процесуального і матеріального права.

Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

ВС України також зробив аналогічний висновок - правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 288 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Однак непоодинокими є випадки, коли суди скасовують заочні рішення, не переконавшись, чи є достатні для цього підстави, передбачені законодавством. Деякі суди не проводять оцінки поважності причин неповідомлення відповідачем про причини своєї неявки в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не оцінюють надані відповідачем докази на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи, і скасовують заочні рішення лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Всі обставини викладені заявником у заяві про перегляд заочного рішення не грунтуються на нормах матеріального чи процесуального права.

Нових обставин справи не встановлено, обставин які б впливали на правильне вирішення справи немає, з огляду на вищевикладене можна дійти до висновку що немає законних підстав для скасування заочного рішення від 12.07.2018 ухваленого Святошинським районним судом м. Києва у справі № 759/4967/18.

З огляду на вищевикладене, суд знаходить заяву представника відповідача про перегляд заочного рішення необґрунтованою та не вбачає підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 280-289 ЦПК України, суд , -

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лисенка Андрія Олександровича про перегляд заочного рішення по цивільній справі Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.М. Шум