РІШЕННЯ

Іменем України

21 березня 2024 року смт. Близнюки

Близнюківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Масло С.П.,

за участю секретаря судового засідання Чміль Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Близнюки в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Яременко Галина Вікторівна, про визнання спадщини відумерлою та визнання власності на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

Близнюківська селищна рада Лозівського району Харківської області звернулася до Близнюківського районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Яременко Галина Вікторівна, в якій просить: 1) визнати відумерлою спадщину, що складається із земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0277 загальною площею 10,4524 га, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; 2) визнати за Близнюківською селищною територіальною громадою в особі Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0277 загальною площею 10,4524 га.

В обґрунтування позову зазначає, що 21 листопада 2014 року, тобто більше 1 року тому, померла гр. ОСОБА_3 , про що 22.11.2014 року виконавчим комітетом Радгоспівської сільської ради Близнюківського району Харківської області було складено відповідний актовий запис № 17, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 5, виданим 29.05.2021 року Близнюківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків).

За даними Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області до дня смерті гр. ОСОБА_2 була зареєстрована та фактично мешкала за адресою: АДРЕСА_1 , одиноко. Факт місця проживання також підтверджується даними графи «місце проживання» вищезазначеного повного витягу з ДРАЦС. Таким чином місцем відкриття спадщини, згідно зі статтею 1221 Цивільного кодексу України, є АДРЕСА_1 . Спадкове майно складається із земельної ділянки з кадастровим номером: :02:000:0277 загальною площею 10,4524 га з цільовим призначенням «для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», розташованої на території Радгоспівської сільської ради, яка належала померлій на підставі Державного акту на право приватної власності на землю І-ХР № 084964, зареєстрованого 14.03.2001 року в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 32. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки складає 209400,59 грн, що підтверджується витягом № НВ-023 від 21.11.2023 року. Про те, що право власності на вищезазначену земельну ділянку не перейшло до інших осіб (спадкоємців) свідчить відсутність інформації про перереєстрацію права власності на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка № 356019586 від 27.11.2023 року).

Згідно витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 66235627, виданого 01.09.2021 року Близнюківською державною нотаріальною конторою Харківської області, в Спадковому реєстрі наявний запит про відкриття спадкової справи № 57055390, заведеної приватним нотаріусом Яременко Галиною Вікторівною 02.02.2015 року та зареєстрованої за № 07/2015. Записи щодо видачі свідоцтв про право на спадщину відсутні.

Відповідно витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74833555, виданого 21.11.2023 року Близнюківською державною нотаріальною конторою Харківської області, в Спадковому реєстрі наявна наступна інформація щодо заповітів складених ОСОБА_2 , а саме: - заповіт № 43816710, посвідчений приватним нотаріусом Завадою М.В. 18.01.2008 року за № 265, чинний; - заповіт № 50863641, посвідчений Вишневою сільською радою Близнюківського району 09.03.2011 року за № 19, скасований на підставі заяви № 52269283 від 27.12.2011, поданої до Радгоспівської сільської ради Близнюківського району та зареєстрованої за № 73.

За даними відомими Близнюківській селищній раді спадкова справа заведена на підставі заяви ОСОБА_1 , яка має заповіт на все майно № 43816710, складений померлою на її ім`я 18.01.2008 року та посвідчений приватним нотаріусом Завадою М.В. за № 265.

09 березня 2011 року було складено заповіт № 50863641, яким спадкодавець заповіла належну їй на підставі Державного акту на право приватної власності на землю І-ХР № 084964, виданого Радгоспівською сільською радою Близнюківського району Харківської області 14 березня 2001 року та зареєстрованого за № 32, земельну частку (пай) розміром 10,4524 га, що розташована на території Радгоспівської сільської ради Близнюківського району Харківської області, своїй онуці ОСОБА_4 . Складання зазначеного заповіту № 50863641, фактично вилучило із спадкового майна, охопленого заповітом № 43816710, складеного на ім`я ОСОБА_1 , земельну ділянку площею 10,4524 га, що належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю І-ХР № 084964.

Разом з цим, спадкодавець ОСОБА_2 своєю заявою від 27 грудня 2011 року скасовує заповіт № 50863641, чим виводить вищезазначену земельну ділянку із складу спадкового майна, охопленого заповітами.

Оскільки спадкова справа № 07/2015 після смерті ОСОБА_3 відкрита на підставі заяви ОСОБА_1 , яка від спадщини не відмовлялася, то можна прийти до висновку, що в даному випадку наявний спір про право.

Близнюківська селищна рада, маючи закріплений на законодавчому рівні обов`язок звернутися до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, не може реалізувати право Близнюківської селищної територіальної громади на отримання в комунальну власність об`єкту нерухомого майна в зв`язку із наявністю відкритої спадкової справи та особи, яка вважає себе спадкоємцем, і не відмовилася від спадщини.

Сторони по справі в судове засідання не з`явилися.

Представник позивача надав заяву про розгляд справи без участі їхнього представника, просить суд задовліьнити позовні вимоги.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи без участі їхнього представника.

Суд, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, дійшов наступних висновків.

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 5 від 29.05.2021 вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Власником земельної ділянки кадастровий номер :02:000:0277, яка розташована на території Радгспівської сільської ради Близнюківського району розміром 10,4524 га є ОСОБА_3 , що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю, Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-023, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №356019586.

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №66235627 від 01.09.2021 після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведена спадкова справа №57055390.

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №74833555 від 21.11.2023, наявний Заповіт померлої ОСОБА_2 у спадковому реєстрі за №43816710 (чинний), Заповіт за №50863641 скасований за заявою 52269283 від 03.01.2012.

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №26383183 від 15.03.2011, зареєстрований заповіт за номером у спадковому реєстрі 50863641, заповідач ОСОБА_3 . Згідно даного заповіту ОСОБА_2 заповіла своїй внучці ОСОБА_4 земельну частку (пай) розміром 10,4524 га, що розташована на території Радгоспівської сільської ради Близнюківського району Харківської області.

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №29268722 від 03.01.2012, зареєстрована заява за номером у спадковому реєстрі 52269283 про скасування реєстрації заповіту за №50863641, заповідач ОСОБА_3 .

З матеріалів справи вбачається, що у померлої ОСОБА_2 є онучка ОСОБА_4 , яка може бути спадкоємцем за законом п`ятої черги, у відповідності до ч. 1 ст. 1265 ЦК України.

У статті 48 ЦПК України вказано, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до статті 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Водночас обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти і об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України).

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Верховний Суд у постановах неодноразово наголошував, що під час здійснення правосуддя у цивільних справах суд першої інстанції, неухильно дотримуючись норм матеріального та процесуального права, повинен забезпечити їх справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Правильне визначення складу сторін у справі є запорукою ухвалення законного і справедливого судового рішення.

Вирішуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у справі, суд повинен враховувати характер спірних правовідносин, визначену ним норму матеріального права, яка підлягає застосуванню, та матеріально-правовий інтерес у вирішенні справи.

Слід зазначити, що відповідно до пункту 4 частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17, провадження № 61-2417сво19, зроблено висновок, що «аналіз частини першої статті 352 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що ця норма визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення і які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків».

Отже, у разі якщо судовим рішенням вирішувалося питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки особи, що не були залучені до участі у справі, це є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц.

Неналежний склад відповідачів є самостійною підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 16 червня 2021 року у справі № 640/4057/17, Великої Палати Верховного Суду від 23 листопада 2021 року у праві № 641/5523/19.

В даному позові позивач визначив відповідачем спадкоємця за заповітом ОСОБА_1 .

Позивачем не було подано до суду клопотання про залучення співвідповідача або про заміну неналежного відповідача відповідно до ст. 51 ЦПК України.

Разом із тим, у справі за позовом про визнання спадщини відумерлою всі спадкоємці мають залучатися як відповідачі.

Таким чином судом встановлено, що у цій справі як відповідач залучений лише ОСОБА_1 , проте не залучено як відповідача ОСОБА_4 (онучка померлої).

За таких обставин, позивачем при поданні позову належним чином не було встановлено коло відповідачів (співвідповідачів), які повинні відповідати за даним позовом, клопотань про залучення до участі у справі як відповідача (співвідповідача) протягом розгляду справи не заявлено.

Оскільки позивачем пред`явлено позов до ОСОБА_1 , проте інші спадкоємці не була учасниками справи ( ОСОБА_4 , як онучка померлої), суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовної вимог про визнання спадщини відумерлою, внаслідок неналежного складу відповідачів.

Керуючись ст. ст. 2, 19, 76-81, 89 , 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 352 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні позову Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області до ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Яременко Галина Вікторівна, про визнання спадщини відумерлою та визнання власності на земельну ділянку відмовити.

Рішення може бути оскаржено повністю або частково в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення або в порядку ч.2 ст. 354 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Повний текст судового рішення складено 21.03.2024.

Позивач: Близнюківська селищна рада Лозівського району Харківської області, , місце знаходження: 64801, Харківська область, Лозівський район, смт. Близнюки, вул. Свободи, 30;

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ;

Третя особа: Приватний нотаріус Яременко Галина Вікторівна, місце знаходження за адресою: Харківська область, Лозівський район, смт. Близнюки, вул. Свободи, 26.

Суддя С.П. Масло