Справа №: 343/534/24
Провадження №: 2/343/273/24
Р І Ш Е Н Н Я

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2024 року м. Долина

Долинський районний суд Iвано-Франкiвської областi в складi:

судді Монташевич С. М.,

з участю: секретаря судового засідання - Шикор Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Долинського районного суду Івано-Франківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 343/534/24 за позовом ОСОБА_1 до Витвицької сільської ради територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

за участю: позивачки - ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Короткий виклад позицій сторін:

ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк терміном 2 місяці, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що вона є сестрою ОСОБА_2 . Її брат проживав у будинку АДРЕСА_1 . Вказаний будинок належав їхнім батькам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . В 1975 році їхня мама померла. Після її смерті в будинку проживав їхній батько, до повноліття - вона та її сестра, а також їхній брат. Тобто останній все своє життя проживав у батьківському будинку. Він жив сам, своєї сім`ї не мав. Вона часто навідувала тата та брата, допомагала їм, доглядала, утримувала будинок у належному стані. Оскільки вона утримувала будинок, допомагала своїм родичам, батько говорив, що домоволодіння належатиме їй, проте просив дозволити в ньому проживати братові. Сестра не претендувала на будинок. Вона (позивачка) завжди знала, що такий належить їй: як до, так і після смерті батька саме вона утримувала його. ОСОБА_2 ж просто продовжував проживати в ньому до дня своєї смерті. Поховавши брата, вона продовжувала користуватися будинком, тому що вважала його своїм. Як виявилось, її брат після смерті батька успадкував домоволодіння АДРЕСА_1 , оскільки фактично вступив в управління спадковим майном. Вона ж у встановлений законом шестимісячний строк після смерті ОСОБА_2 не звернулась до нотаріуса за прийняттям спадищини, оскільки не знала, що має право на спадщину і була впевнена, що домоволодіння є її. Також вона не була обізнана з порядком і строками прийняття спадщини. Коли ж вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, отримала відмову, оскільки пропустила строк для прийняття спадщини. У зв`язку з цим, вона змушена звернутися до суду з даним позовом.

У заяві від 19.04.2024 щодо причин пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 додатково вказала, що не звернулася до нотаріуса у встановлений строк після смерті ОСОБА_2 , оскільки на той час в Україні була пандемія Covid19. Вона та її родичі захворіли. Тривалий час вона перебувала на лікуванні, її стан здоров`я погіршився. Коли після одужання вона вирішила звернутися до нотаріуса, розпочалося повномасштабне вторгнення. Враховуючи вищевказані обставини, вважає, що в неї існували вагомі перешкоди вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 у судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити, прийнявши визнання позову відповідачем. Додатково пояснила, що 6-тимісячний строк після смерті ОСОБА_2 закінчився 30 лютого 2022 року. Тобто, в останні дні для прийняття спадщини в Україні було оголошено воєнний стан. Багато людей виїхало, установи працювали в обмеженому режимі, більшість нотаріусів не працювали, оскільки в ті дні всі думали про збереження свого життя та життя своїх рідних. Їй також тоді було не до оформлення спадщини, на яку і так ніхто не претендував. Вона подбала, щоб будинок зберегти в належному стані, щоб як вона, так і сім`я її сестри могли туди навідуватись. Також виявилось, що ніде немає жодного документа про смерть їх матері, що також було перешкодою для оформлення спадщини та послужило причиною пропуску строку для її прийняття. А саме, їхня мати померла, коли їй було 2 роки, сестрі тоді було 7 років, тому все, що їм відомо - це де знаходиться її могила. Їх батько помер 12 років тому. Вона не цікавилась документами, вважала, що такі знаходяться у батьківському будинку. Однак, як виявилось, свідоцтва про смерть матері немає, як і ніде немає даних про її смерть: ні в РАГСі, ні в сільській раді, ні в медичних закладах. Але, щоб це з`ясувати, потрібно було значний час.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі представника Витвицької сільської ради територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області, в якій вказав, що заперечень щодо задоволення позовних вимог не має.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі:

ухвалою суду від 07.03.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків.

14 березня 2024 року ОСОБА_1 виправила недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 19.03.2024 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання за участю сторін.

05 квітня 2024 року через канцелярію суду поступило клопотання представника відповідача про розгляд справи без його участі, заперечень сільська рада щодо позовних вимог не має.

22 квітня 2024 року позивачка подала письмову заяву щодо підставності пропуску строку звернення до нотаріуса за прийняттям спадищини.

29 квітня 2024 року позивачка подала заяву про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності, позовні вимоги підтримала.

Ухвалою суду від 29.04.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини, встановлені судом:

як вбачається зі свідоцтв про народження серії НОМЕР_1 від 12.11.1973, серії НОМЕР_2 від 06.05.1969, ОСОБА_5 та ОСОБА_2 є рідними сестрою та братом. Їхніми батьками записані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 4, 5).

ОСОБА_4 в 1975 році померла, однак позивачка повідомила про відсутність даних про її смерть в органах РАГСу. При цьому ще змалечку і до сих пір вона та її рідні відвідують могилу матері в селі Лужки, доглядають за нею.

ОСОБА_5 у 1994 році зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 , у зв`язку з чим змінила прізвище на ОСОБА_7 , на що вказує свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 , видане повторно 15.06.2011 (а.с. 12).

Як вказала позивачка ОСОБА_1 , вони з батьком проживали по АДРЕСА_1 . З часом вона та сестра створили свої сім`ї та роз`їхались, а їхній брат ОСОБА_2 залишився проживати з їхнім батьком ОСОБА_3 у їхньому батьківському будинку. Своєї сім`ї він не мав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, про що свідчить його свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 , видане повторно 08.11.2023 (а.с. 13).

Після його смерті батьківський житловий будинок успадкував ОСОБА_2 , про що свідчить виписка з господарської книги 2016-2023, відповідно до якої йому належав житловий дерев`яний будинок по АДРЕСА_1 (а.с. 7).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 від 03.09.2021 (а.с. 6).

Згідно з довідкою № 381 від 13.10.2023, ОСОБА_2 був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 до дня смерті. На день смерті був зареєстрований та проживав один. У Витвицькій сільській раді територіальної громади заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався (а.с. 23).

ОСОБА_2 за життя в зареєстрованому шлюбі не перебував, на що вказує повний Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану № 8 від 26.02.2024 (а.с. 11). Після його смерті за прийняттям спадщини ніхто не звертався, про що свідчать Інформаційні довідки зі Спадкового реєстру від 26.02.2024 (а.с. 9, 10).

Тільки ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про відкриття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_2 , однак їй було відмовлено у поданні такої заяви, оскільки вона пропустила термін шість місяців для подання заяви для прийняття спадщини, на що вказує постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.02.2024 (а.с. 8).

В судовому засіданні свідок ОСОБА_8 вказала, що вона є рідною сестрою позивачки та ОСОБА_2 . Вони із сестрою дійшли згоди щодо спадкового майна покійного брата. Батьківський будинок повинна оформити позивачка. Вона на нього не претендує, спадщину після смерті брата не приймала та наміру звертатись за її прийняттям не має. Просила надати ОСОБА_1 можливість оформити спадкові права, визначивши їй додатковий строк для цього, оскільки остання з об`єктивних причин не зверталася із заявою про прийняття спадщини: пандемія короновірусу, війна, відсутність документів про смерть матері та на спадковий будинок, необхідність догляду за господарством при умові, що вони живуть в різних населених пунктах, а с. Лужки віддалене та добиратись до нього важко.

Таким чином, між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_2 .

Оцінка суду:

вислухавши позивачку, свідка, враховуючи визнання позову відповідачем, дослідивши письмові докази в їх сукупності, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були ретельно досліджені, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя він заповіт не склав, тому після його смерті його майно спадкується за законом. Його батьки померли швидше, сім`ї він не мав.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачка пропустила строк для прийняття спадщини після смерті брата, однак бажає її прийняти та оформити. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину чи претендували на неї, немає.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьоїстатті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Суд приймає до уваги той факт, що ОСОБА_1 є спадкоємицею за законом другої черги після смерті брата ОСОБА_2 , однак у зв`язку з пандемією коронавірусу, яка вже тривала на день смерті брата, та військовою агресією, яка почалася ще до закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, у межах шестимісячного строку не вчинила дій, спрямованих на прийняття спадщини. Крім того, у позивачки були складності із зібранням необхідних документів, а саме відсутні як будь-які офіційні дані про смерть їхньої матері, яка би могла бути спадкоємцем першої черги, так і документи на спадкове майно, яке знаходиться у віддаленому населеному пункті, яке є відмінним від місця її проживання. Тому суд вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки такі пов`язані з об`єктивними обставинами, через які відповідні дії не були вчинені.

Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що позивачка захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини не може, прийнявши визнання позову відповідачем та перевіривши, що таке не порушує прав та інтересів інших осіб, суд вважає, що ОСОБА_1 , яка пропустила з поважної причини строк для прийняття спадщини, навела достатні підстави для визначення їй додаткового строку.

На переконання суду, двохмісячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили буде достатнім строком для подання заяви про прийняття спадщини, і тому позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід задовольнити в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, ст. 15, 1216, 1217, 1220, 1262, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 4, 13, 81, 206 ЦПК України та керуючись ст. 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до Витвицької сільської ради територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Лужки Калуського району Івано-Франківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Івано-Франківського апеляційного суду.

Позивачка: ОСОБА_1 , жителька АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 .

Відповідач: Витвицька сільська рада територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області, місцезнаходження: с. Витвиця, вул. Красівського, 63-А Калуського району Івано-Франківської області, .

Повний зміст рішення буде складено до 31 травня 2024 року.

Суддя Долинського районного суду С.М.Монташевич

Повний зміст рішення суду складено 30 травня 2024 року.