"04" червня 2024 р.
Справа № 642/1756/24
Провадження № 2/642/778/24
04 червня 2024 року м. Харків
Ленінський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Гримайло А.М., за участю секретаря Антонян А.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Очиченко Олени Григорівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивачка звернулася до Ленінського районного суду м. Харкова з вищезазначеною позовною заявою про розірвання шлюбу між нею та відповідачем.
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , запис в книзі реєстрації актів про одруження № 50 від 22 лютого 2012 року. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на ОСОБА_4 .
Від шлюбу подружжя має двох доньок: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Подружжя не проживає разом більше 2-х років з грудня 2021 року. Позивач та відповідач проживають в Німеччині окремо один від одного та контактів не підтримують. Позивачу лише відомо, що відповідач знаходився на території Федеративної Республіки Німеччина, однак невідомо де саме. Діти проживають і проживатимуть після розлучення разом з позивачем. Сімейне життя не склалося. Подружжя надалі не може бути разом через велику різницю у характерах та світоглядах.
Позивач звертає увагу суду на те, що вона не претендує ні на яке майно, придбане у шлюбі, а має на меті лише припинення будь-яких контактів із Відповідачем та його родиною. Позивач вважає, що можливості зберегти сім`ю немає. За таких обставин, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам Позивача.
Також зазначає, що вжиття заходів щодо примирення подружжя яке передбачене вимогами ст.111 СК України не змінить стан правовідносин між позивачем та відповідачем по справі, оскільки спроби примирення вчиненні в минулому не принесли жодних результатів.
Враховуючи викладене просить позов задовольнити, а шлюб укладений між нею та відповідачем розірвати.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 09.04.2024 провадження по справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику (повідомлення) сторін.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 07 травня 2024 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін в розгляд справи порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін в цивільній справі за позовом представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Очиченко Олени Григорівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Призначено судове засідання.
Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про розгляд справи. Представник позивачки адвокат Очиченко О.Г. подала через канцелярію суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі та участі позивачки, позов підтримує в повному обсязі та просить розірвати шлюб. Не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, копія ухвали про відкриття провадження по справі, копія позову та долучених до нього документів, судові повістки направлялися відповідачу за місцем його реєстрації. Також відповідачу неодноразово направлялися смс-повідомлення про виклик до суду за вказаним позивачкою номером телефону, які ОСОБА_2 отримав, що підтверджується довідкою про доставку смс-повідомлення.
Окрім цього, на офіційному веб-сайті судової влади України неодноразово було розміщено оголошення про розгляд даної справи, з огляду на що відповідач, відповідно до п.11 ст.128 ЦПК України вважається таким, що повідомлений належним чином, але у визначений судом строк заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзиву на позовну заяву суду не надав, а тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст.178 ЦПК України.
Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Зі згоди сторони позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
За таких обставин на підставі ст. 223, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що не з`явились.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню на підставі наступного.
22 лютого 2012 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про що у книзі реєстрації шлюбів зроблено актовий запис № 50. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на ОСОБА_4 . Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб від 22.02.2012 серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу подружжя має двох доньок: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .
Шлюбні стосунки між подружжям припинені, оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до правової позиції Пленуму Верховного Суду України, викладеної в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»: проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя».
Сторони не створили міцної сім`ї, внаслідок відсутності взаєморозуміння, конфліктів, припинили шлюбні відносини, спільного господарства не ведуть.
У відповідності до вимог ч. 1 ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя і тоді суд відповідно ст. 112 СК України з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. При встановлені таких обставин, при яких подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, що мають істотне значення, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу.
Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених доказів, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, однак на даний час не проживають разом та не підтримують сімейних відносин. Позивачка наполягає на розірванні шлюбу, про, що однозначно і категорично ствердила у тексті позовної заяви.
Таким чином причини розірвання шлюбу об`єктивні, подальше спільне життя подружжя неможливе і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Оскільки сторона наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Беручи до уваги взаємостосунки, що склалися між подружжям, небажання позивача надалі підтримувати сімейні взаємовідносини, а також те, що подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, суд вважає, що позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.
Оскільки позивачка в позовній заяві вказала, що бажає після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище, тому суд вважає за необхідне залишити заявниці прізвище « ОСОБА_4 ».
Згідно ч. 1 і ч. 2 ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, 1. Судовий збір справляється: у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.
Понесені судові витрати, пов`язані із зверненням до суду стягнути з відповідача, а саме судовий збір 1211 грн. 20 коп.
Суду не надано доказів про звільнення відповідача від сплати судового збору.
Керуючись статтями 12, 13, 142, 209, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, ст. 112 Сімейного Кодексу України, -
Позов представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Очиченко Олени Григорівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб укладений 22 лютого 2012 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у Ленінському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №50.
Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище « ОСОБА_4 ».
Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП не встановлено на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривні 20 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем на рішення може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним Кодексом не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А.М. Гримайло