Справа № 147/300/24
Провадження № 2/147/161/24
УХВАЛА

про залишення позову без руху

27 березня 2024 року смт Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Мудрак А.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, трьох процентів річних та інфляційних втрат,

в с т а н о в и в:

представник позивачів адвокат Гріга К.С. звернулась до суду в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, трьох процентів річних та інфляційних втрат.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.02.2024 у справі №147/300/24 (провадження 2/147/161/24) визначено головуючого суддю Мудрак А.М.

На виконання вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України було надіслано запит щодо реєстрації місця проживання відповідача. Відповідно до отриманої інформації від Новоободівського старостинського округу Ободівської сільської ради за №2098/24-ВХ від 25.03.2024 про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача, встановлено, що відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

За правилами ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України).

Одночасно з позовом представником позивача адвокатом Гріга К.С. заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. В обґрунтування клопотання представник вважає, що наявні підстави для надання позивачам відстрочки від сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Так, позивач ОСОБА_1 ) є особою з інвалідністю, що підтверджено пенсійним посвідченням № НОМЕР_1 та отримує фактично лише пенсію по інвалідності. При цьому, пенсія на місяць об`єктивно є меншою за суму судового збору, яка підлягає сплаті за подання позовної заяви, що фактично не дає можливості ОСОБА_1 сплатити таку суму одразу та одним платежем. Крім того, позивач ОСОБА_2 станом на цей час не є офіційно працевлаштований і як наслідок не має постійного доходу, а тому також фактично не має можливості сплатити суму судового збору одразу та одним платежем. Таким чином, з урахуванням відсутності об`єктивної фінансової можливості сплати позивачами судового збору за короткий термін часу, просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою підприємцем -1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб(1211,20грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00грн).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 1 січня становить 3028,00 гривень.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. ст. 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі N0940/2276/18 (провадження N 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

У даній справі позивачами зазначено: позивач-1 - ОСОБА_1 , позивач-2 - ОСОБА_2 .

На підтвердження клопотання про відстрочення сплати судового збору ОСОБА_1 надано суду копію пенсійного посвідчення ОСОБА_1 .

Однак, наданий позивачем-1 документ не може свідчити, що про те, що позивач- 1 не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб - зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, відомості з державного реєстру фізичних осіб платників податку, тощо).

Будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану (розміру реального доходу, прибутку, рухомого/нерухомого майна тощо), що могли б слугувати підставою для відстрочення сплати судового збору у визначеному розмірі, позивачем -1 не надано.

Що стосується клопотання позивача-2 про відстрочення сплати судового збору суд зазначає наступне.

На підтвердження клопотання про відстрочення сплати судового збору ОСОБА_2 , представником адвокатом Гріга К.С. зазначено, що станом на цей час він не є офіційно працевлаштований і як наслідок не має постійного доходу, а тому також фактично не має можливості сплатити суму судового збору одразу та одним платежем.

Однак до клопотання не додано жодного доказу на підтвердження незадовільного майнового стану, що могли б слугувати підставою для відстрочення сплати судового збору у визначеному розмірі.

Отже, враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що визначення майнового стану як такого, що дає підстави для звільнення від сплати судового збору є оціночним, тому потребує доказування перед судом і обґрунтування пов`язаних із цим обставин, які свідчать про неможливість або труднощі з оплатою судового збору у розмірах і в строки, встановлені законом, покладається на зацікавлену сторону.

З огляду на вищенаведене, пред`явлена позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України, а саме: позивачам слід оплатити судовий збір, відповідно до розміру заявлених позовних вимог, та надати суду документ про його сплату.

Відповідно до ч.7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачі просять стягнути з відповідача на користь позивача -1 ОСОБА_2 94686,30 грн (загальна сума) та на користь позивача-2 ОСОБА_1 3139797,97 грн. (загальна сума), всього 3234484,27 грн.

Враховуючи, що позовна заява подана до суду в електронному вигляді через систему «Електронний суд», а тому в силу ч.3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" до встановленої законом ставки судового збору застосовується понижуючий коефіцієнт у розмірі 0,8 визначений ч.3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Отже, враховуючи вищевказане, позивачам необхідно сплатити судовий збір на загальну суму 12112,00 грн (окремим платіжним документом, кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог) на рахунок - Отримувач коштів: ГУК у Вінницькій області/Тростянець/22030101, Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37979858, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0002844, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (ДСА України, 050).

Відповідно до ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позовна заява подана до суду через систему "Електронний Суд", відак в порушення вимог ч.1 ст. 177 ЦПК Ураїни, позивачем не додано до позовної заяви доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч.1-ч.3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 136, 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, трьох процентів річних та інфляційних втрат залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення указаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Мудрак