УХВАЛА

28 травня 2024 року м. Кропивницький

справа № 396/375/24

провадження № 22-з/4809/62/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді - Дуковський О.Л., Письменний О.А.,

розглянув заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про повернення судового збору у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України у Луганській області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 05 квітня 2024 року заяву ОСОБА_1 задоволено; встановлено факт, що має юридичне значення, а саме, що диплом про навчання серії НОМЕР_1 від 26 березня 1982 року належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Глодоси Новоукраїнського району Кіровоградської області.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, Головне управління Пенсійного фонду України у Луганській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою апеляційного суду від 06 травня 2024 року апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області на рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 05 квітня 2024 року (разом із заявою скаржника від 02 травня 2024 року) не прийнято до розгляду та повернуто скаржнику, з підстав вказаних в ухвалі.

10 травня 2024 року (зареєстровано апеляційним судом 13 травня 2024 року) через систему електронний суд від Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області надійшла заява про повернення судового збору.

У період з 13 травня 2024 року по 26 травня 2024 року головуючий суддя Дьомич Л.М. перебувала у відпустці.

Згідно заяви заявник просить повернути Головному управлінню Пенсійного фонду України в Луганській області судовий збір, сплачений при зверненні до Кропивницького апеляційного суду з апеляційною скаргою у справі №396/375/24 за платіжною інструкцією №585 від 30.04.2024 у розмірі 725,52 грн.

Вказана заява підписана головним спеціалістом - юрисконсультом відділу представництва інтересів в судах та інших органах № 1 Юридичного управління Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області Чемрат Ольгою Іванівною з використанням особистого ключа кваліфікованого електронного підпису у системі «Електронний суд».

Поряд з цим, до заяви додано в електронній формі довіреність у порядку передоручення від 05 липня 2023 року, створену користувачем Електронного суду шляхом заповнення відповідного формуляра, відповідно до змісту якої керівник Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області Шарунова Ольга Веніамінівна уповноважує, в порядку передоручення Чемрат Ольгу Іванівну представляти інтереси управління в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

Також до заяви додано копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області, відповідно до якої Чемрат Ольга Іванівна віднесена до кола осіб, які мають право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, не є належним та достатнім доказом того, що зазначена особа уповноважена діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва.

Ознайомившись зі змістом поданої заяви та доданими до неї додатками колегія суддів вважає, що заява підлягає залишенню без розгляду з огляду на наступне.

Статтею 183 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Частиною 2 статті 183 ЦПК передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

За вимогами ч.ч. 3, 4 ст. 131-2 Конституції України, представництво іншої особи в суді а також захист від кримінального обвинувачення здійснює виключно адвокат. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 п. 161 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України передбачено, що представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст.131-1 та ст. 131-2 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Конституцією України врегульовано правила представництва в суді іншої особи, при цьому не заборонено особі представляти себе саму. Можливість реалізації права на самопредставництво у цивільному процесі передбачена відповідними положеннями ЦПК України.

Так, ст. 58 ЦПК України передбачає, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (само представництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 цього Кодексу (ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України).

Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку, що представництво заявника у суді апеляційної інстанції, зокрема у даній справі, яка не є та не визнавалась малозначною й не стосується трудових відносин, має здійснюватися виключно адвокатом або ж у порядку самопредставництва.

Велика Палата Верховного Суду виснувала, що особи, які представляють юридичну особу за довіреністю і виконують процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не за правилами про самопредставництво (див. висновок, сформульований у постановах від 13 березня 2018 року у справах № 910/23346/16 і № 914/2772/16, від 14 березня 2018 року у справі № 910/22324/16, від 21 березня 2018 року у справі № 916/3283/16).

Як вказав Верховний Суд в ухвалі від 09 червня 2020 року у справі № 917/751/19, надання довіреності на представника саме по собі виключає самопредставництво юридичної особи.

Відповідно, особа, яка представляє юридичну особу, орган державної влади, орган місцевого самоврядування за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не у порядку самопредставництва.

Враховуючи викладене, колегією суддів зважено на те, що Чемрат Ольга Іванівна не може бути представником скаржника у даній справі на підставі довіреності, оскільки є посадовою особою Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області, тоді як чинне законодавство України не передбачає можливості зайняття адвокатською діяльністю особою, яка є діючим службовцем державного органу.

Разом з тим, Верховний Суд у своїй судовій практиці дотримується усталеної позиції, що у порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством або установчими документами. Тобто для визнання особи такою, що діє у порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності).

Так, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 зазначила, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

З викладеного вбачається, що додана до заяви про повернення судового збору копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області, відповідно до якої Чемрат Ольга Іванівна віднесена до кола осіб, які мають право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, не є належним та достатнім доказом того, що зазначена особа уповноважена діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва.

Водночас, належних доказів того, що Чемрат Ольга Іванівна вправі діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва ані матеріали справи, ані додані до заяви документи не містять.

За вимогами частини 4 статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Колегія суддів зауважує, що право на повернення судового збору може бути реалізоване заявником у визначеному процесуальним законом порядку, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення вказаної заяви.

Керуючись ст. 183 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

УХВАЛИВ :

Заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про повернення судового збору у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України у Луганській області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді О. Л. Дуковський

О. А. Письменний