КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-во/947/139/24
УХВАЛА

05.06.2024 року

Київський районний суд м. Одеси в складі головуючого-судді Калініченко Л.В., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Зуєвої Ірини Іванівни про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 20.03.2024 року по цивільній справі №947/34446/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Джулай Світлана Володимирівна, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

03.06.2024 року до електронної скриньки Київського районного суду міста Одеси в електронній формі надійшла заява представника ОСОБА_1 адвоката Зуєвої Ірини Іванівни про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 20.03.2024 року по цивільній справі №947/34446/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Джулай Світлана Володимирівна, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаною заявою розподілено судді Калініченко Л.В.

Оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Питання стосовно виправлення помилки у рішенні суду врегульоване статтею 269 ЦПК України, якою передбачено розгляд питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Статтею 182 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Отже, подана позивачем заява належить до заяв з процесуальних питань.

Відповідно до ч.2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з ч.1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається, подана до суду заява в порушення вимог ч.1 ст. 183 ЦПК України не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відносно визначених учасників справи.

Крім того, відповідно до ч.2 ст. 183 ЦПК України, до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Приймаючи, що представником надано вищевказану заяву, з посиланням на виправлення описок для подальшого виконання рішення суду, суд вважає, що вимоги ч.2 ст. 183 ЦПК України розповсюджуються на подану заявником заяву.

Однак, оглянувши подану до суду, судом встановлено, що заявником не надано до неї доказів на підтвердження скерування її копії іншим учасникам справи відповідачам та третім особам по справі.

За наслідком чого, суд доходить до висновку, що подана до суду заява не відповідає положенням ч.2 ст. 183 ЦПК України.

Крім того за положеннями статті 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. (ч.5 ст.14 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №9901/335/20 зроблено висновок, що надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, заявами з процесуальних питань, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Поряд з цим як вбачається, подана до суду заява скерована заявником до суду в електронній формі через електронну скриньку на електронну скриньку суду без використання Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, а відтак у не процесуальний спосіб.

Згідно ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Також судом приймається, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судового процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradelle v. France» від 16.12.1992 року, заява №12964/87).

У рішенні у справі «Bellet v. France» від 04.12.1955 року, заява №23805/94, ЄСПЛ зазначив, що статті 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97 проти України» від 21.10.2010 року).

З урахуванням викладеного, оскільки подана заява не відповідає вимогам ч.1 і ч.2 ст.183 ЦПК України, суд дійшов висновку, що заяву представника ОСОБА_1 адвоката Зуєвої Ірини Іванівни про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 20.03.2024 року по цивільній справі №947/34446/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Джулай Світлана Володимирівна, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, слід повернути заявнику без розгляду.

Крім того, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню, а також заявник не обмежений права на повторне звернення до суду з цією заявою після усунення недоліків, що слугували для її повернення.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 43, 182, 183, 269, 352-354 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Зуєвої Ірини Іванівни про виправлення описки у рішенні Київського районного суду міста Одеси від 20.03.2024 року по цивільній справі №947/34446/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Джулай Світлана Володимирівна, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - повернути заявникові без розгляду.

Роз`яснити заявникові, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга шляхом подання її до протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Калініченко Л. В.