Справа № 203/1020/21
Провадження № 2/0203/29/2024
УХВАЛА

29 травня 2024 року у місті Дніпрі суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієва Ф.М., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції в цивільній справі за позовом Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Житлово-комунальна контора» Дніпропетровської обласної ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпропетровська обласна рада, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, визнання недійсним розпорядження органу приватизації, визнання права комунальної власності та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Житлово-комунальна контора» Дніпропетровської обласної ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпропетровська обласна рада, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, визнання недійсним розпорядження органу приватизації, визнання права комунальної власності та витребування майна.

29.05.2024 року (документ сформовано в системі «Електронний суд» - 28.05.2024 року) від відповідача через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Суд, вивчивши матеріали клопотання, доходить висновку, що клопотання підлягає поверненню заявнику без розгляду, відповідно до частини 4 статті 183 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Тому учасники судових процесів, зокрема, мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4, 5, 11 ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до положень ст. ст. 126, 127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Аналіз викладеного вище дає суду підстави для висновку, що відповідач, подавши до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції через «Електронний суд» 28.05.2024 року (зареєстровано судом 29.05.2024 року), пропустив встановлений законом строк для звернення до суду з клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Оскільки всупереч вимогам ч. 8 ст. 212 ЦПК України відповідач подала до суду відповідне клопотання пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, призначеного на 30.05.2024 року. Це, своєю чергою, перешкоджає належній організації та підготовці проведення судового засідання в режимі відеоконференції в умовах воєнного стану. Крім того, суд враховує те, що відповідач була завчасно повідомлена про час, дату та місце проведення судового засідання, проте у встановлений законом строк не подала до суду відповідного клопотання про участь у розгляді справи в режимі відеоконференції. При цьому відповідач не просила суд поновити пропущений з поважних причин строк звернення до суду з відповідним клопотанням.

Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Так, судом встановлено, що заявником до заяви не додано доказів її надсилання іншим учасникам справи.

З огляду на викладене, суд на підставі ст. ст. 126, 212 ЦПК України вважає за необхідне залишити без розгляду клопотання відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в цивільній справі.

Керуючись ст. ст. 183, 212, 258-260 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції в цивільній справі за позовом Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Житлово-комунальна контора» Дніпропетровської обласної ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпропетровська обласна рада, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, визнання недійсним розпорядження органу приватизації, визнання права комунальної власності та витребування майна залишити без розгляду.

Роз`яснити відповідачу, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із клопотанням до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення клопотання.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Ф.М. Ханієва