Справа № 737/1102/23
Провадження № 2/737/54/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року с-ще Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області у складі головуючого судді Рубаненко Н.Ю., за участю секретаря Решітько А.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Куликівської селищної ради Чернігівського району,

третя особа: приватний нотаріус Чернігівського районного нотаріального округу Чернігівської області Пономаренко Євгеній Петрович,

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

учасники справи не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом про визначення йому додаткового трьохмісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги мотивує тим, що він є єдиним спадкоємцем за заповітом майна померлої ОСОБА_2 , але своєчасно не звернувся до нотаріальної контори, щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки не знав про наявність заповіту та майна, яке він міг би успадкувати.

Позовна заява надійшла до суду12 грудня 2023 року. Ухвалою судді від 18 грудня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання

Ухвалою судді від 18 січня 2024 року підготовче провадження було закрито, справу призначено до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Куликівська селищна рада надала відзив, відповідно до якого позовні вимоги ОСОБА_1 визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради.

Від приватного нотаріуса Чернігівського районного нотаріального округу Чернігівської області Пономаренка Є.П. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

За приписами ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до таких висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 (а.с.6).

Після її смерті відкрилася спадщина.

Згідно з довідкою Кладьківського старостинського округу № 255 від 19.10.2023 року, ОСОБА_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8).

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт, яким все своє майно заповіла ОСОБА_1 . Заповіт складений 20 лютого 2017 року, посвідчений секретарем Кладьківської сільської ради Куликівського району Чернігівської області Чумаченко Т.В., зареєстрований у реєстрі за № 7 (а.с. 9).

До складу спадщини входить, зокрема, земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:0026. площею 2 га, яка належить ОСОБА_2 на праві власності (а.с. 10).

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 30).

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Таким чином, ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом всього майна після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Інших спадкоємців ОСОБА_2 , які претендують на спадщину судом не виявлено.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

У постанові від 04.03.2020 року по справі № 133/1880/18 Верховний Суд вказав, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд враховує свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 і відображено у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07 серпня 2019 року у справі № 629/1886/18; від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17-ц; від 20 листопада 2019 року у справі № 209/1795/18; від 21 листопада 2019 року у справі № 626/2055/18.

Позивач є спадкоємцем майна померлої ОСОБА_2 за заповітом, разом зі спадкодавцем не проживав. Посилання позивача на ту обставину, що про існування об`єкту спадщини та заповіту йому до цього часу було не відомо нічим не спростовані.

Визнання позову відповідачем не суперечить закону, правам, свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Керуючись статтями ст. ст. 4, 12, 13, 19, 81, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Н. Ю. Рубаненко