Справа № 589/6085/23
Провадження № 2/589/415/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року м.Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в особі головуючого судді Лєвши С.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (письмове провадження) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

24 листопада 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, в розмірі 5592 гривні 00 копійок.

В обґрунтування позову зазначено, що 28 вересня 2023 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 , (далі - Квартира-1), в якій зареєстровані позивач та його дружина ОСОБА_3 .

Факт затоплення Квартири-1 встановлений комісією громадської організації «Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Почин» та викладений в дефектному акті від 28 вересня 2023 року.

Внаслідок затоплення Квартири-1, комісією встановлено, що водою залита стеля в коридорі, пошкоджена підлога, стіни у кухні, знищено електропроводку, заміна якої веде до демонтажу підвісної стелі і прокладання нового електрокабелю у кухні. Матеріальний збиток пошкодженого майна ОСОБА_1 становить 5500 грн 00 коп.

Проникнення води у Квартиру-1 сталося з вини відповідача ОСОБА_2 , яка проживає у квартирі АДРЕСА_2 .

На дату подання позову до суду вартість матеріалів для проведення ремонтних робіт відповідно до рахунку №112 складає 3280 грн 00 коп., вартість ремонтних робіт складає приблизно 2312 грн 00 коп., загалом 5592 грн, які і просить стягнути з відповідача на відшкодування майнової шкоди.

Відповідач добровільно відшкодувати завдану матеріальну шкоду, позивачу, не бажає.

08 грудня 2023 року ухвалою суду прийнято справу до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у якій роз`яснено учасникам, право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу роз`яснено право подати відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалу про відкриття провадження від 08 грудня 2023 року разом із позовною заявою та додатками до неї було надіслано відповідачу рекомендованим листом з повідомленням на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача. (а.с.27)

Станом на 09 квітня 2024 року відзив на позов та заперечення від відповідача ОСОБА_2 до суду не надійшли.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі, не надходили.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

З довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб виданої 07 листопада 2023 року громадською організацією «Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Почин», вбачається, що ОСОБА_1 та його дружина ОСОБА_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с.7)

З дефектного акта складеного 28 вересня 2023 року комісією громадської організації «Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Почин» у складі голови комісії Рогова С.Р., членів комісії ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , вбачається, що під час огляду Квартири-1 встановлено, що у зв`язку із систематичним затопленням кухні квартири АДРЕСА_4 , знищено електропроводку, на підлозі частково відстає кахель, у коридорі на стелі жовті плями. Також комісією встановлено, що електропроводка в кухні потребує заміни, що призводить до демонтажу підвісної стелі і прокладання нового кабелю; потребує ремонту 2 кв.м пошкодженої стелі в коридорі (зачистка, протравлення, ґрунтування, шпаклювання); ремонт підлоги на кухні (демонтаж 1.5 кв.м кахельної плитки, укладки нового кахелю). Загальна ціна робіт складає 5500 грн. (а.с.8)

Судом при огляді матеріалів справи були вивчені фотокартки де зображені наслідки затоплення Квартири-1. (а.с.9-14)

Згідно із рахунком №112 виданого ПП «ОСОБА_6.» вартість стройматеріалів складає 3280 грн 00 коп. (а.с.15)

Суд не бере до уваги наданий позивачем доказ про вартість робіт ремонту підлоги, стелі, оскільки не зрозуміло хто його склав, відсутній підпис відповідальної особи, печатка тощо. Також, з документу не вбачається, що це стосується саме Квартири-1. (а.с.16)

У відповідності до ст. 41 Конституції України, використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Згідно із ст. 317 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

За правилом ч. 1, 2, 4 та 5 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Статтями 151, 177, 179 Житлового кодексу України (далі - ЖК України) та статтями 322, 323 ЦК України передбачений обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування.

Згідно із статтею 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (пункт 1 частини 2 статті 22 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Встановивши, що внаслідок залиття належного ОСОБА_1 майна в Квартирі-1, позивачу завдано майнової шкоди в сумі 5500 грн 00 коп., розмір якої ОСОБА_2 спростовано не було.

Так, Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 визначено, що у разі залиття квартир складається відповідний акт за формою, встановленою Додатком 4 до цих Правил.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність.

Тобто, факт залиття квартири, характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи.

З дефектного акта складеного комісією громадської організації «Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Почин» для ремонту Квартири-1 необхідно 5500 грн 00 коп. Даний розмір збитків, визнається судом таким, що є відповідним виявленим пошкодженням. Доказів, що ставили б під сумнів цей висновок, суду не надано.

Відповідач відзив на позовну заяву, буд-які заперечення щодо позовних вимог до суду не надала, також не надано суду жодного доказу, який би заперечував її вину в затопленні Квартири-1 сусідів або ставив під сумнів викладені позивачем обставини та надані докази.

Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин та вимог закону, суд знаходить доведеним, що саме внаслідок винних дій (бездіяльності) відповідача причинені пошкодження Квартири-1 позивача, а відповідно і заподіяні збитки.

З огляду на вищевикладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір, суд прийшов до висновку про доведеність належними та допустимими доказами факту спричинення матеріальних збитків позивачу внаслідок затоплення Квартири-1, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 слід задовольнити частково в розмірі 5500 гривень, збитків, які вказані комісією громадянської організації «Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Почин» у дефектному акті від 28.09.2023.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені ним і документально підтверджені судові витрати.

Із квитанції за номером платежу № від 23.11.2023, вбачається, що ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 1073 гривні 60 копійок. (а.с.1, 2)

З врахуванням зазначеного, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1073 гривні 60 копійок.

Керуючись ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 274-279 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, задовольнити частково.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду завдану затопленням квартири в розмірі 5500 (п`ять тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_5 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_6 .

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша