Справа № 754/4158/24
У Х В А Л А

Іменем України

25 березня 2024 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юдін Максим Анатолійович про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юдін Максим Анатолійович, в якому просить скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича, як державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 50135098 від 10.12.2019, яким зареєстровано за ОСОБА_2 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер запису про право власності: 34566240.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Вимоги заяви мотивовані тим, що внаслідок порушення відповідачем процедури набуття права власності на предмет іпотеки, рішенням приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича, як державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 50135098 від 10.12.2019 було прийнято з порушенням норм чинного законодавства України. За наявною у позивача інформацією, відповідач після прийняття спірної квартири у власність, почав активний пошук покупців, з метою відчуження спірної квартири. Зокрема, на сайті OLX.UA позивач знайшов оголошення про продаж спірної квартири за 42500 доларів США, що свідчить про те, що відповідач намагається продати спірну квартиру. Окрім цього, у позивача є всі підстави вважати, що відразу після того, як відповідач дізнається про наявність судової справи про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, він значно знизить ціну продажу спірної квартири з метою найшвидшого її відчуження на користь третіх осіб покупців.

Дослідивши матеріали заяви, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому, забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Як вбачається із матеріалів справи, у власності ОСОБА_1 перебувала квартира за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 08 серпня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бережанською Н.П. за реєстровим № 2305.

Вказана квартира була передана заявником для забезпечення виконання зобов`язання за договором кредиту на підставі договору іпотеки від 28 грудня 2012 року, укладеним між ПАТ «Астра Банк» та ОСОБА_1 , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дудко Ю.А. та зареєстрованим у реєстрі за № 2742.

06 грудня 2013 року ПАТ «Астра Банк» відступило право вимоги за Кредитним договором та Іпотечним договором на користь ПАТ «Дельта Банк», що підтверджується листом-повідомленням про відступлення права вимоги №13329/АВ-К/992/1 від 06 грудня 2013 року.

Згідно з Протоколом електронного аукціону №UA-EA-2017-12-01-000091-а, номер лоту: F11GL5455, власник активів: «Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», дата та час початку електронного аукціону: 29.01.2018 09:39:59; дата та час завершення електронного аукціону: 29.01.2018 16:41:10; найменування активів (майна) лоту (склад лоту): право вимоги за кредитним договором 94023 від 28 грудня 2012 року, укладеним з фізичною особою. Забезпечення: однокімнатна квартира, загальною площею 32,00 кв.м., житловою площею 11,80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .; Переможець: Учасник Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм капітал»; Ціна продажу лоту: 161500,00 грн.

26 лютого 2018 року між Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм капітал» було укладено Договір № 290/К купівлі-продажу майнових прав, за яким до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтайм капітал» перейшли у власність майнові права, які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому та включають, зокрема, право вимоги до боржників, майнових поручителів та фінансових поручителів, які виникли за укладеними договорами.

28 лютого 2018 року між ТОВ «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал» та ОСОБА_2 було укладено договір про відступлення права вимоги № 2802-1/18, відповідно до умов якого первісний кредитор відступив на користь нового кредитора -фізичної особи право вимоги за Кредитним договором № 94023 від 28.12.2012 року, укладеного між позивачем та ПАТ «АСТРА БАНК».

02 березня 2018 року між ТОВ «Фінансова компанія «Фінтайм Капітал» та ОСОБА_2 було укладено нотаріально посвідчений договір про відступлення прав за договором іпотеки р/н НОМЕР_1 , видавник: ПН КМНО Гембарська С.І., відповідно до умов якого первісний кредитор відступив на користь нового кредитора - фізичної особи право вимоги за Договором іпотеки від 28.12.2012, укладеного між позивачем та ПАТ «АСТРА БАНК», відповідно до умов якого позивач передав в іпотеку Банку квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича, як державного реєстратора, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 50135098 від 10.12.2019, зареєстровано за ОСОБА_2 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер запису про право власності: 34566240.

Заявник стверджує, що реєстрацію права власності за відповідачем проведено в порушення вимог п. 5.7 Іпотечного договору та ч. 5 ст. 37 Закону України «Про іпотеку».

Отже, відбулося звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку на підставі іпотечного договору, при цьому це майно не було відчужене третій особі, а зареєстроване за відповідачем як іпотекодержателем.

Слід зауважити, що у цій категорії спорів (про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав за іпотекодержателем) Велика Палата Верховного Суду у постанові 21 грудня 2022 року у справі № 914/2350/18 (914/608/20) вказала, що з метою унеможливлення неодноразового відчуження спірного майна існує інститут забезпечення позову; у подібних спорах вжиття відповідних заходів забезпечення позову може не допустити подальше відчуження нерухомого майна, тим самим забезпечивши позивачу ефективну можливість захистити свої права без необхідності повторного звернення до суду.

З огляду на зазначене, враховуючи можливість наступного переходу права власності на спірну квартиру, суд приходить до висновку про наявність підстав для вжиття заходів для забезпечення позову ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, оскільки невжиття заходів забезпечення позову унеможливить ефективний захист прав позивача та виконання рішення суду у випадку ухвалення на користь позивача.

При цьому, вжиття заходів забезпечення позову у виді арешту квартири є співмірним із вимогами позову про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, та усуне ризики ускладнення захисту та поновлення порушених інтересів позивача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.12.2018 у справі № 61-11274св18.

У матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують обставини, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Крім того, відповідно до вимог ч. 6 ст. 154 ЦПК України відповідач не позбавлений права звернутись з клопотанням про вжиття заходів зустрічного забезпечення та надати докази, які на його думку підтверджують наявність обставин для такого забезпечення.

Керуючись ст. 149-154, 157 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

1. Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юдін Максим Анатолійович про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень задовольнити.

2. Накласти арешт на нерухоме майно - квартиру, що складається з однієї кімнати, має загальну площа (кв.м): 32,00, житлову площа (кв.м): 11,80, яка находиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

3. Ухвала підлягає негайному виконанню.

4. Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

5. Належним чином засвідчену копію ухвали суду направити до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до виконання.

6. Копію ухвали направити учасникам справи.

7. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

8. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Стягувач (позивач): ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Боржник (відповідач): ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання АДРЕСА_3 .

Інші учасники справи:

Третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юдін Максим Анатолійович, місце знаходження: м. Київ, вул. Бастіонна, 13, прим.78.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.03.2024.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак