Справа № 229/3812/24
Провадження № 2/229/1457/2024
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

30 травня 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Дружківський міський суд Донецької області в особі судді Рибкіної Н.М., дослідивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до РФ в особі Міністерства юстиції РФ про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок військової агресії,

У С Т А Н О В И В:

28.05.2024 року ОСОБА_1 звернулася до Дружківського міського суду Донецької області до РФ про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок військової агресії.

Відповідно частини 17 статті 28 ЦПК України, позови про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб (в тому числі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок обмеження у здійсненні права власності на нерухоме майно або його знищення, пошкодження) у зв`язку із збройною агресією РФ, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру можуть пред`являтися також за місцем проживання чи перебування позивача.

Відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року.

Згідно з частинами 1, 2 статті 3ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору України.

Відповідно до частини 1 статті 79 Закону України «Про міжнародне приватне право» пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі у справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову і звернення стягнення на таке майно можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Частиною 4 статті 263 ЦПК передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ на територію України 24 лютого 2022 року Україна розірвала дипломатичні відносини з росією, що у свою чергу з цієї дати унеможливлює направлення різних запитів та листів до посольства РФ в Україні у зв`язку із припиненням його роботи на території України.

З огляду на те, що в Україні введено воєнний стан у зв`язку з триваючою повномасштабною збройною агресією РФ проти України, чим порушено її суверенітет, отримання згоди РФ бути відповідачем у цій справі наразі є недоречним.

Разом із цим, після початку війни в Україні з 2014 року суд України, розглядаючи справу, де відповідачем визначено РФ, має право ігнорувати імунітет цієї країни та розглядати справи про відшкодування шкоди, завданої фізичній особі в результаті збройної агресії РФ, за позовом, поданим саме до цієї іноземної країни.

У цій категорії спорів (про відшкодування шкоди, завданої фізичній особі, її майну, здоров`ю, життю у результаті збройної агресії РФ) іноземна держава-відповідач не користується судовим імунітетом проти розгляду судами України таких судових справ, так як дії іноземної держави вийшли за межі своїх суверенних прав, оскільки будь-яка іноземна держава не має права втручатися шляхом збройної агресії в іншу країну.

Такі висновки зробив Верховний Суд у своїй постанові від 14.04.2022 у справі №308/9708/19 (провадження № 61-18782св21).

У прийнятих рішеннях Верховний Суд наголошує, що необхідною умовою дотримання принципу міжнародного права щодо судового імунітету є взаємне визнання державного суверенітету іншою країною. Отже, коли країна-агресор заперечує суверенітет України та веде проти неї загарбницьку війну, немає жодного обов`язку поважати та дотримуватися суверенітету цієї країни.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст. 175, 177, 316, 318 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позову або відмови у відкритті провадження у справі, які передбачені статтями 185-186 ЦПК України, на даній стадії відсутні.

Частиною другою статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Пунктом 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України передбачено, що при відкритті провадження у справі суд встановлює, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Враховуючи предмет та підстави позовних вимог, ціну позову, справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Тому справу слід прийняти до провадження, з метою виконання вимог передбачених ч.1 ст. 189 ЦПК України розпочати підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі.

За положеннями статті 497 ЦПК України іноземні держави (їх органи та посадові особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 498 ЦПК України визначено, що у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.

Слід зазначити, що відповідачем у справі є держава РФ.

Суд враховує, що 24.02.2022 розірвано дипломатичні відносини між Україною і РФ у зв`язку з широкомасштабною збройною агресією РФ проти України. Функціонування закордонних дипломатичних установ України на території РФ та діяльність дипломатичних установ РФ на території України зупинено. Комунікація Міністерства закордонних справ України з органами державної влади РФ за посередництва третіх держав не здійснюється. У зв`язку з чим наразі унеможливлено сприяння органами дипломатичної служби України у переданні судових документів російській стороні (листи Міністерства закордонних справ України вих. №71/17-500-67127 від 04.09.2022 та вих. №71/17-500-77469 від 03.10.2022).

Також припинено доставку поштових відправлень до/з РФ з перших днів повномасштабного вторгнення.

Таким чином, передача будь-яких документів компетентним органам РФ, у тому числі дипломатичними каналами, наразі неможлива (лист Міністерства юстиції України вих. №100817/98748-22-22/12.1.3 від 31.10.2022).

Разом з цим, Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду у постанові від 14.04.2022 у справі № 308/9708/19 (провадження № 61-18782св21) викладено правову позицію, відповідно до якої у цій категорії спорів (про відшкодування шкоди, завданої фізичній особі, її майну, здоров`ю, життю у результаті збройної агресії РФ) іноземна держава-відповідач не користується судовим імунітетом проти розгляду судами України таких судових справ. При цьому зазначено, що направлення посольству РФ запиту на згоду про участь у справі є не потрібним.

З урахуванням наведеного, суд вбачає наявність підстав для повідомлення відповідача про розгляд даної справи через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Керуючись ст. 187-192, 258-260, 261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Прийняти до розгляду та відкрити провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до РФ в особі Міністерства юстиції РФ про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок військової агресії .

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання у справі на 02 липня 2024 року о 08 год 30 хв у приміщенні Дружківського міського суду Донецької області , в яке викликати осіб, які беруть участь у справі.

Викликати відповідача РФ в підготовче судове засідання шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (зустрічна позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення - є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Позивач вправі відмовитися від позову, відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Визначити відповідачу п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 4 ст. 187 ЦПК України).

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://dr.dn.court.gov.ua (стан розгляду справи).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині порушення правил підсудності може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня отримання її копії відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя Н.М.Рибкіна