Справа № 279/784/24
У Х В А Л А

27 травня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Волкової Н.Я., з секретарем Гонцовською Л.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Коростенського міськрайонного суду Житомирської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

11.03.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

10.04.2024 року на адресу суду надійшло клопотання позивача, в якому він зазначив, що йому стало відомо, що ОСОБА_2 помер, тому просив витребувати з Коростенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) актовий запис про смерть останнього. Одночасно подав клопотання про зупинення провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступників після смерті відповідача .

09.05.2024 року на адресу суду надійшов повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №1 від 30.04.2024 року, в якому зазначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Коростень Житомирської області.

Враховуючи вказані обставини, суд дійшов висновку, що клопотання про зупинення провадження до залучення правонаступників померлого відповідача ОСОБА_2 задоволенню не підлягає, а провадження по даній справі підлягає закриттю, виходячи з наступного:

Відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною 1 ст.48 ЦПК України, визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

За змістом ст. ст. 46-48 ЦПК України, цивільну процесуальну правоздатність (здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи) мають усі фізичні і юридичні особи. Цивільну процесуальну дієздатність (здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

З наведеного випливає, що померла фізична особа не може бути стороною в цивільному процесі, оскільки після смерті вона втрачає цивільну процесуальну правоздатність і дієздатність.

За інформацією Коростенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Коростень Житомирської області, що підтверджується копією повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №1 від 30.04.2024 року

За ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Вказані норми закону підлягають застосуванню у разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, якщо фізична особа померла після відкриття провадження у справі. Цивільно-процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, в яких сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається у тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих чи інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Як було зазначено вище позов до ОСОБА_2 був поданий 02.02.2024 р., тобто до смерті відповідача, однак його смерть настала до відкриття 11.03.2024 року провадження у справі. Провадження в справі було відкрито після отримання судом даних щодо місця реєстрації відповідача.

Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника. В такому випадку відбувається правонаступництво, яке є транслятивним, тобто таким, що переносить права та обов`язки на нового боржника.

Загальні правила пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців визначається, зокрема статтею 1281 Цивільного кодексу України.

Наведене дає підстави для висновку про те, що цивільним законодавством визнається право кредитора на вимогу до спадкоємців.

Однак залучення судом правонаступників відповідача, який помер до відкриття провадження у справі, потребує зміни підстав та предмета позову, оскільки вимоги до боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу та суперечить положенням статті 55 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмета позову, оскільки правонаступник вибулої сторони має відповідати перед позивачем з тих же підстав та за тим же предметом спору, що і сторона, яка вибула.

Відповідно до ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про залишення клопотання позивача ОСОБА_1 про зупинення провадження до залучення до справи в якості відповідачів спадкоємців померлого ОСОБА_3 без задоволення. Крім того, що розшук осіб, які потенційно можуть бути сторонами у справі, в обов`язки суду не входить, законодавством визначена певна процедура заявлення кредитором свого права щодо спадкового майна померлої особи.

На підставі викладеного та керуючись ст. 55, 255-256, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про зупинення провадження до залучення як правонаступників спадкоємців відповідача ОСОБА_2 відмовити.

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя