Справа №204/5327/24
Провадження №2/204/2707/24
УХВАЛА

03 червня 2024 року м. Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Книш А.В., ознайомившись з позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська надійшла через систему «Електронний суд» позовна заява АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, відповідно до якої позивач просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у сумі 127524,88 грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за двома кредитними договорами, а саме за кредитним договором №501 від 19 серпня 2021 року у розмірі 56160,13 грн та за кредитним договором №301 від 26 листопада 2021 року у розмірі 71364,75 грн.

Ознайомившись із зазначеною позовною заявою встановлено, що вона не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Частиною другою статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Проте в порушення частини другої статті 175 ЦПК України до суду через систему «Електронний суд» одночасно подано дві позовні заяви, підписані представником позивача ОСОБА_2 .

Так до суду 28 травня 2024 року через систему «Електронний суд» подано позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, підписану електронним цифровим підписом представника позивача ОСОБА_2 28 травня 2024 року.

Разом з цим, в додатках до вказаної позовної заяви долучено ще одну позовну заяву, датовану 10 травня 2024 року за №КНО-44.2.2/257. Даний позов не підписано електронним цифровим підписом, на ньому лише міститься ксерокс підпису представника позивача ОСОБА_2 , оскільки вказана позовна заява є відсканованою копією позовної заяви, де представник позивача власноручно проставив на ній свій підпис.

Таким чином, позивачу необхідно визначитися з яким саме позовом він звертається до суду (від 28 травня 2024 року чи від 10 травня 2024 року), в межах якого позову суду слід вирішувати питання про відкриття провадження у справі, вказати підстави подання до суду двох позовних заяв та повідомити про це суд.

Наявність поданих до суду одним пакетом документів одночасно двох позовних заяв, які містять між собою відмінності, перешкоджає суду вирішити питання щодо відкриття провадження у справі.

Крім того, суд звертає увагу, у випадку якщо у суді підлягає розгляду позов від 10 травня 2024 року, то його потрібно надати суду повторно підписавши електронним цифровим підписом або у паперовому вигляді з долучення до нього його копії для відповідача.

Також в порушення пункту третього частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява не містить обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, а саме відсутній обґрунтований розрахунок заборгованості відповідача по сумі кредиту за кредитним договором №301 від 26 листопада 2021 року у розмірі 45790,80 грн. Відповідно до наведених у розрахунку заборгованості за кредитним договором №301 від 26 листопада 2021 року таблиць, заборгованість відповідача по сумі кредиту становить 43710,90 грн та 4163,04 грн, а не 45790,80 грн, як зазначає позивач.

Крім того, в порушення пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України у позовній заяві міститься суперечливий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме позивач у тексті позовної заяви зазначає, що заборгованість відповідача перед позивачем утворилась станом на 31 березня 2024 року. Однак, з доданого до позовної заяви розрахунку заборгованості за кредитним договором №301 від 26 листопада 2021 року вбачається, що розрахунок суми заборгованості відповідача по сумі кредиту за кредитним договором виконаний по 26 травня 2024 року, а не по 31 березня 2024 року, як зазначає позивач.

В порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у сумі 2422,40 грн (3028*0,8) за подання в електронній формі позовної заяви майнового характеру.

Пунктом першим частини першої статті 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Пунктом 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних i кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року встановлено, якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Так, враховуючи, що в позовній заяві об`єднано дві самостійні вимоги майнового характеру (про стягнення заборгованості за кредитним договором №501 від 19 серпня 2021 року та про стягнення заборгованості за кредитним договором №301 від 26 листопада 2021 року), позивачу згідно вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру в електронній формі (про стягнення заборгованості за кредитним договором №301 від 26 листопада 2021 року) потрібно доплатити судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в даному випадку складає 2422,40 грн (3028*0,8), та який необхідно сплатити на р/р UA0004632, код отримувача (МФО) 899998, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код отримувача (ЄДРПОУ) 37988155, отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/22030101.

Крім цього, суд звертає увагу, що підстави та порядок об`єднання і роз`єднання позовних вимог визначено ст.188 ЦПК України.

Зі змісту вказаної норми, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як на правові підстави позову позивач у своїй позовній заяві посилається на статті 525, 526, 530, 629, 1050, 1054, 1048, 1049 ЦК України щодо виконання зобов`язань за договорами.

Зі змісту позову слідує, що розмір заборгованості розрахований позивачем як заборгованість за двома кредитними договорами, які є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення у сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного кредитного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні кредитні договори, договори факторингу тощо).

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 15.02.2019 у справі N 910/11811/18, від 25.07.2019 у справі N 916/2733/18 та від 16.10.2020 у справі N 910/7186/19.

У даному випадку об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно також мотивувати необхідність розгляду в одному провадженні вимог про стягнення заборгованості із відповідача за двома різними кредитними договорами.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою статті 185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючисьч.ч.1,2 ст. 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів після отримання копії ухвали та попередити, що згідно вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: