Справа № 947/9627/24
Провадження № 2/503/374/24
УХВАЛА

03 червня 2024 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В., дослідивши клопотання представника за довіреністю відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розгляд в судовому засіданні з повідомленням сторін цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики,

встановив:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за вище вказаним позовом, в якій ухвалою суду від 01.05.2024 року (а.с.43-44) було відкрите провадження із визначенням проведення її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Водночас із цим у зазначеній ухвалі суд встановив відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, а також було визначено, що в цей самий строк відповідач має право подати клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, згідно положень ч.7 ст. 279 ЦПК України.

Ухвала суду від 01.05.2024 року, згідно вимог 1 ст. 190 ЦПК України, була направлена судом відповідачу ОСОБА_1 шляхом її надіслання до його електронного кабінету та отримана ним 03.05.2024 року о 2:09:47 годині, у відповідності до положень пункту 2 ч.6 ст. 272 ЦПК України, про що свідчить відповідна довідка про доставку електронного документу (а.с.48).

Таким чином та беручі до уваги, що останній п`ятнадцятий день процесуального строку визначеного судом відповідачу ОСОБА_1 припав на неробочий день 18.05.2024 року (суботу), то у відповідності до положень ч.3 ст. 124 ЦПК України останнім днем цього строку є перший після нього робочий день 20.05.2024 року.

29.05.2024 року, тобто вже поза межами визначеного судом процесуального строку, представник за довіреністю відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС клопотання про розгляд справи про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Згідно ч.1-2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції (постанова Верховного Суду від 05.08.2020 року у справі № 177/1163/16-ц (провадження № 61-2250св20).

Окрім того, положеннями пункту 6 Рекомендацій Ради суддів України від 02.03.2022 року «Щодо роботи судів в умовах воєнного стану», судам було надано рекомендації виважено підходити до питань, пов`язаних з, серед іншого, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

У даній справі, з метою надання відповідачу доступу до правосуддя із можливістю все ж реалізувати свої процесуальні можливості, суд не вважає за доцільне демонструвати формальний підхід до виконання процесуальних положень ст. 126 ЦПК України здійснивши залишення без розгляду, а тому приймає до розгляду клопотання представника відповідача про розгляд справи про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до ч.5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В свою чергу, згідно ч.6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд відзначає, що предметом спору у даній справі є вимога з ціною позову у сумі 34000 грн, внаслідок чого предмет позову, згідно положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 року № 3460-IX, не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 гривень Х 100 = 302800 гривень).

Водночас із цим суд при наданні згаданої вище оцінки враховує також пункт 5.9 Рішення Конституційного Суду № 10-р(II)/2023 від 22.11.2023.

Суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки їх належну і об`єктивну оцінку суд матиме можливість надати за результатом розгляду заяв по суті справи.

При цьому суд бере до уваги те, що судом було частково задоволено клопотання представника відповідача від 29.05.2024 року про витребування доказів у даній справі.

Ураховуючи вище викладене суд вважає, що клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін є необґрунтованим, а тому його необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. 279, 258-261 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання представника за довіреністю відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 від 29.05.2024 року про розгляд в судовому засіданні з повідомленням сторін цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Д. В. Вороненко