Справа № 308/8631/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , 17.01.2019, від імені яких діє представник, адвокат Таргоній Вадим Миколайович до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про відшкодування шкоди, заподіяної смертю потерпілого, -

в с т а н о в и в:

Позивачі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , 17.01.2019 від імені кого діє представник адвокат Таргоній Вадим Миколайович, звернулися до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідачів.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 травня 2024 року, вказану позовну заяву залишено без руху із зазначенням недоліків які слід усунути, а саме:

Відповідно до п.п. 4,5 ч.3 ст. 175 ЦПК України,позовна заява, крім іншого, має містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Крім того, згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Мотивуючи позовні вимоги, позивачами пред`явлена вимога до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про відшкодування шкоди, заподіяної смертю потерпілого, яка ґрунтується на твердженні про те, що 29.01.2024 року в с. Сюрте, Ужгородського р-ну, Закарпатської області машиніст електровоза ВЛ 101490 здійснив наїзд на бригадира підрозділа "Ужгородська дистанції колії" регіональної філії "Львівська залізниця" гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який від отриманих травм помер.

В лікарському свідоцтві про смерть ОСОБА_1 зазначено, що безпосередньою причиною смерті є травмування при зіткненні з поїздом. Обставини - внаслідок травмування поїздом Ужгород-Харків на колії поблизу ст. Струмківка.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палити Касаційного цивільного суду у справі № 761/24143/19, вказав, що у пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Варто зауважити, що зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди (Постанова ОП КЦС ВС від 05.12.2022 в справі № 214/7462/20).

При цьому, позивачі вказують, що на даний час внесені відомості за вищевказаним фактом про ДТП до ЄРДР. До матеріалів позовної заяви додано копію адвокатського запиту до ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, відповідь в матеріалах позовної заяви відсутня.

Разом із тим, матеріали справи не містять даних щодо внесення відомостей в ЄРДР по факту спричинення смерті ОСОБА_1 , ухвалення рішення судом за результатами розгляду кримінального провадження, жодних відомостей на підтвердження викладених у позовній заяві фактів (в тому числі підтвердження причинно-наслідкового зв`язку між виною відповідача та смертю фізичної особи, належність електровоза ВЛ 101490) до позовної заяви не надано.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Виходячи з позовних вимог, Позивачі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , 17.01.2019 від імені якого діє представник адвокат Таргоній Вадим Миколайович, просять стягнути з відповідача Акціонерного товариства "Українська залізниця" на користь ОСОБА_1 300000,00 гривень в якості відшкодування моральної шкоди та стягнути на користь ОСОБА_3 в інтересах кого діє ОСОБА_2 300000,00 гривень в якості відшкодування моральної шкоди.

При цьому, на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору в позовній заяві посилається на п. 2 ч. 1 ст. 5 Закон України «Про судовий збір», як позивач у справі про відшкодування шкоди заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Згідно постанови ВС від 16.08.2021 у справі № 644/7193/17 зазначено, що цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору за подання позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення, незалежно від об`єкта посягань, що також узгоджується з практикою Верховного Суду (див. судові рішення у справах № 619/1425/15-к, № 462/5779/15-к, № 713/1275/16-к, № 750/12591/18, № 740/5507/14).

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи;

Однак, суд не вбачає підстав звільнення позивачів від сплати судового збору за цим позовом в розумінні п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки питання про відшкодування шкоди позивачам, заподіяної смертю фізичної особи є предметом спору та наявність таких обставин згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України підлягає доказуванню позивачем. Крім того, заявлена позивачем вимога про стягнення моральної шкоди підлягає оплаті судовим збором.

Оскільки вимога про відшкодування моральної шкоди визначена у грошовому виразі, вона є майновою вимогою, отже підлягає оплаті судовим збором за вимогу майнового характеру. Подібні висновки містяться у Постанові ВП від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц.

Відповідно до пп. 1, п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір»ставка судового збору за подання заяви майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Оскільки позивачем ОСОБА_1 ставиться позовна вимога про відшкодування з відповідача моральної шкоди у розмірі 300000 грн., позивачу необхідно сплатити судовий збір, який відповідно до Закону України «Про судовий збір» складає 3 028,00 грн., та оскільки позивачем ОСОБА_3 в інтересах кого діє ОСОБА_2 ставиться позовна вимога про відшкодування з відповідача моральної шкоди у розмірі 300000 грн., позивачу необхідно сплатити судовий збір, який відповідно до Закону України «Про судовий збір» складає 3 028,00 грн..

Позивачам було надано час для усунення вказаних недоліків, а саме три дні з моменту отримання копії вказаної ухвали.

Ухвалу про залишення позовної заяви без руху представник позивача отримала: 27.05.2024 року, про що свідчить довідка про доставку електронного документу.

30.05.2024 до суду від позивача ОСОБА_1 його представника ОСОБА_4 , надійшла заява, в якій вказано, що позивач звернувся з позовом про відшкодування шкоди завданої смертю. Шкода завдана смертю може бути матеріальною або моральною. Отже, відшкодування моральної шкоди, заподіяною смертю (ст. 1168 ЦК України) є різновидом шкоди заподіяної смертю, тому на ці правовідносини поширюється п.2 ч.1 ст.5 ЗУ Про судовий збір, відповідно до якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються Позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи. У Постанові ВС від 07.11.2022 року у справі № 161/16011/20 та Постанові ВС від 19.05.2021 року у справі №180/377/20 зазначено: "у випадку відшкодування моральної шкоди завданої смертю, така моральна шкода є різновидом шкоди завданої життю та здоров`ю». Враховуючи наведене заявник просить відкрити провадження у справі.

Інших відомостей заява не містить.

Вказане свідчить про те, що позивачем не усунуто недоліки на які було вказано в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

Щодо посилань представника позивача на постанову ВС від 07.11.2022 року у справі № 161/16011/20 та від 19 травня 2021 року справа № 180/377/20 є не релевантними до обставин цієї справи, оскільки стосується питання оподаткування відшкодування моральної шкоди завданої життю та здоров`ю. Також в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 180/377/20 (провадження № 61-1св21) зроблено висновок, що «правовідносини в частині визнання незаконними та скасування постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору та про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження є адміністративно-правовими, а тому справа у цій частині підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства».

Отримана заява на виконання ухвали без руху по формі та змісту не усуває недоліки, що викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Щодо усунення інших недоліків на які позивачу вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, то заявником жодних доводів та аргументів не наведено.

Таким чином приходжу до висновку, що станом на 03.06.2024 недоліки на які вказано в ухвалі про залишення позовної заяви позивачем ОСОБА_1 від імені якого діє представник, адвокат Таргоній Вадим Миколайович у повному обсязі не усунуто.

Окрім того, варто зазначити, що згідно позовної заяви до суду звернулися два позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , 17.01.2019, від імені яких діє представник, адвокат Таргоній Вадим Миколайович, про що свідчать наявні в матеріалах позовної заяви ордери на надання правової (правничої допомоги (№1282131 та № 122132 від 15.05.2024).

Разом з тим, жодних заяв про усунення недоліків від заявника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від імені яких діє представник, адвокат Таргоній Вадим Миколайович до суду не надходило. Жодних заяв від позивача ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , в тому числі і про продовження процесуального строку для усунення недоліків від позивача та його представника не надходило.

Таким чином приходжу до висновку, що станом на 03.06.2024 недоліки на які вказано в ухвалі про залишення позовної заяви позивачем ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від імені яких діє представник, адвокат Таргоній Вадим Миколайович не усунуто.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також згідно з ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд бере до уваги, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків, проте право на суд не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Суд також враховує правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2019 (провадження № 11-490сап19), згідно з яким відкриття провадження у справі за заявою, яка не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, є свідченням надання заявнику привілеїв, не передбачених законом.

За таких обставин, оскільки позивач ОСОБА_1 у встановлений судом строк у повному обсязі не усунув виявлені недоліки позовної заяви, а позивач ОСОБА_3 в інтересах кого діє ОСОБА_2 у встановлений судом строк не усунув виявлені недоліки позовної заяви, суддя вважає за необхідне повернути її позивачам.

Водночас, суд роз`яснює позивачам, що згідно з вимогами ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 , 17.01.2019, від імені яких діє представник, адвокат Таргоній Вадим Миколайович до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про відшкодування шкоди, заподіяної смертю потерпілого - вважати неподаною і повернути позивачам.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош