КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 754/9412/24
У Х В А Л А

04 грудня 2024 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

розглянувши у порядку апеляційного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024 року про залишення без задоволення клопотання про зупинення провадження у справі у складі судді Панченко О.М.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024 року клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження по цивільній справі залишено без задоволення.

12 серпня 2024 року через засоби поштового зв`язку на вказану ухвалу суду першої інстанції відповідачем подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 вересня 2024 року залишено без руху апеляційну скаргу відповідача у зв`язку з несплатою судового збору.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказав, що у нього відсутня електронна адреса та немає зареєстрованого кабінету у ЄСІТС, не зазначено скаржником й номера телефону, а тому судом копія ухвали від 13 вересня 2024 року направлялася на єдину наявну у справі поштову адресу, а саме: АДРЕСА_1 (а.с. 33).

Поштове направлення, скаржником не отримано, конверт повернувся «за закінченням терміну зберігання» 21 жовтня 2024 року (а.с. 61-62).

Після чого ОСОБА_1 01 листопада 2024 року повторно направлялася ухвала суду від 13 вересня 2024 року, проте конверт також повернувся без вручення «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 69-70).

Між тим, протягом тривалого періоду відповідач не цікавився результатом розгляду апеляційної скарги, недоліки зазначені в ухвалі апеляційного суду від 13 вересня 2024 року з урахуванням наданого часу, не усунув.

Клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги з підстав неможливості вчинення процесуальної дії від скаржника не надходило.

При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що Деснянський районний суд м. Києва 08 серпня 2024 року відмовивши в зупиненні провадження у справі № 754/9412/24, того ж дня завершив її розгляд та прийняв рішення, яким розірвав шлюб між сторонами (а.с. 29-30).

Виходячи зі змісту ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого "Гуржій проти України", заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, "Олександр Шевченко проти України", № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі "Мусієнко проти України", № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, положення Конвенції щодо обов`язку сторони цікавитися рухом справи, застосування положень ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги не є порушенням права особи на доступ до правосуддя.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 серпня 2024 року про залишення без задоволення клопотання про зупинення провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути скаржнику.

Ухвала суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач:

Судді: