24.05.2024 Справа № 756/247/24
Унікальний №756/247/24
Провадження №2-п/756/66/24
УХВАЛА

24 травня 2024 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

секретаря - Марценюк А.І.

за участі заявника - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року,

встановив:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року в справі за позовом ТОВ «Росвен інвест Україна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування вимог заявник посилався на те, що розгляд справи відбувся без його належного повідомлення, останній не отримував судової повістки, а отже не був обізнаний про судові засідання. Крім того, у своїй заяві заявник аналізує зміст позову, подані докази і розрахунки та вказує, що умови кредитного договору несправедливі та такі, що суперечать принципу добросовісності.

У зв`язку з наведеним заявник просить скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Заявник в судовому засіданні підтримав вимоги з підстав зазначених у заяві, при цьому не заперечував факту укладення договорів позики. Також зазначив, що не змінював адреси місця проживання і реєстрації.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, причин неявки до суду не повідомив.

У відповідності до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Таким чином, з огляду на належне повідомлення сторін та неявку представника позивача, суд вважає можливим розгляд заяви про перегляд заочного рішення суду за їх відсутності.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту та конструкції даної статті вбачається, що лише за наявності сукупності цих двох умов: «відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи» можливо стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення.

Згідно ч.1 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасниками справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

У договорах про надання фінансового кредиту ОСОБА_1 зазначено адресою місця проживання квартиру АДРЕСА_1 , адресу яка збігається з адресою вказаною у позовній заяві.

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 повідомляв фінансову установу про зміну свого місця проживання та реєстрації.

Таким чином, саме за адресою місця проживання відповідача повідомленої фінансовій установі особисто в договорах про надання кредиту та у наданих відомостях здійснювався виклик в судове засідання ОСОБА_1 .

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка фізичним особам надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

За інформацією отриманою судом 17.01.2024 року із Відділу з питань реєстрації місця проживання /перебування фізичних осіб Оболонської РДА/ вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 .

При цьому, судова повістка направлена 20.02.2024 року за вказаною адресою повернулася до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 47, 49).

За правилами ч. 3 ст. 130 ЦПК України, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання.

Суду не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що на час викликів у судове засідання та ухвалення рішення ОСОБА_1 не знаходився за місцем реєстрації, а також з поважних причин не отримував будь-яку поштову кореспонденцію за зареєстрованим місцем проживання.

Також слід відмітити, що в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті "Судова влада" і сторона має усі можливості з отримання інформації про розгляд її справи. Отже, позивач та відповідач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, судом встановлено, що рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року було винесено без участі відповідача, оскільки останній не з`явився в судове засідання, ігноруючи виклик до суду та не надаючи підтвердження поважності причини неявки в судове засідання.

Заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення зводиться до здійснення аналізу позовних вимог та доводів позивача, яким була надана оцінка при ухваленні заочного рішення.

Стверджуючи, що умови кредитних договорів несправедливі та такі, що суперечать принципу добросовісності, у заяві не зазначено посилань на належні, існуючі на час ухвалення рішення докази, які спростовують попередні, мають істотне значення для правильного вирішення справи і, які могли би бути підставою для безумовного скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

За таких обставин суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 128, 130, 131, 287, 288 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року,- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шевчук