УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю:

секретаря судового засідання Отруби В. В.,

представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_1 ,

відповідача (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 ,

представника відповідача (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_2 про витребування доказів в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , про стягнення боргу за розпискою та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , про визнання договору позики недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 01 вересня 2022 року за вказаним позовом відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 10 жовтня 2022 року вищевказану справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 грудня 2022 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 09 грудня 2022 року вказану позовну заяву залишено без руху.

23 січня 2023 року позивачем усунуто недоліки.

24 січня 2023 року ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва за вказаною справою відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

30 листопада 2022 року на адресу суду, надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , про визнання договору позики недійсним.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року вищевказану зустрічну позовну заяву прийнято та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , про стягнення боргу за розпискою.

Крім того, відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) подано до суду клопотання про витребування доказів, в якому просить витребувати: у ОСОБА_4 оригінал розписки про отримання грошей від 25 грудня 2021 року; у ТОВ «Норма» оригінал заяви ОСОБА_2 про прийняття на роботу від 08 листопада 2021 року, оригінал заяви ОСОБА_2 про надання згоди на запит, обробку, використання, збереження інформації у формі ОК-7 від 08 листопада 2021 року, оригінал заяви ОСОБА_2 про перерахування коштів на картку для виплат та приєднання її до зарплатного проєкту ТОВ «Норма» від 08 листопада 2021 року, оригінал заяви ОСОБА_2 про утримання членських профспілкових внесків від 08 листопада 2021 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що вона не підписувала спірну розписку, тому для з`ясування питання щодо належності підпису необхідним є призначення почеркознавчої експертизи для забезпечення проведення якої потрібно отримати вільні зразки підпису і почерку позивача за зустрічним позовом, тому звернулася до суду з цим клопотанням.

Представник позивача за первісним позовом в підготовчому судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотання.

Відповідач за первісним позовом та її представник в судовому засіданні підтримали клопотання про витребування доказів, просили його задовольнити.

Суд, вислухавши сторін, вивчивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою-четвертою статті 83 ЦПК України визначено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

При цьому, згідно з частиною першою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Ураховуючи викладене, що відповідач не має можливості самостійно отримати вищевказані докази, а також те, що витребувані докази мають юридичне значення для повного та об`єктивного встановлення обставин справи, підтвердження або спростування доводів сторін, а також забезпечення можливості призначення судової експертизи, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання про витребування доказів.

Що стосується клопотання в частині витребування у ОСОБА_4 оригіналу боргової розписки від 25 грудня 2021 року, то воно не підлягає задоволенню, оскільки оригінал вказаної боргової розписки міститься в матеріалах справи а. с. 33.

На підставі викладеного та керуючись статтями 81, 83, 84, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Норма» (м. Київ, вул. Котельникова, 46): оригінал заяви ОСОБА_2 про прийняття на роботу від 08 листопада 2021 року; оригінал заяви ОСОБА_2 про надання згоди на запит, обробку, використання, збереження інформації у формі ОК-7 від 08 листопада 2021 року; оригінал заяви ОСОБА_2 про перерахування коштів на картку для виплат та приєднання її до зарплатного проєкту ТОВ «Норма» від 08 листопада 2021 року; оригінал заяви ОСОБА_2 про утримання членських профспілкових внесків від 08 листопада 2021 року

Зобов`язати державного Товариство з обмеженою відповідальністю «Норма» протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали надати витребувані докази.

Роз`яснити особам, у яких витребовуються судом докази, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. М. Ішуніна