Справа №498/170/24
Провадження по справі №2-о/498/17/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року сел. Велика Михайлівка Одеської області

Суддя Великомихайлівського районного суду Одеської області - Чернецька Н.С., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 , яка діє в інтересах заявника ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Відділ соціального захисту населення Великомихайлівської громади, ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

29 січня 2024 року представник заявника ОСОБА_1 , яка діє в інтересах заявника ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про визнання особи недієздатною та встановлення над нею опіки та призначення опікуна, заінтересована особа: заінтересовані особи: Відділ соціального захисту населення Великомихайлівської громади, ОСОБА_3 .

Ухвалою від 02 лютого 2024 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху та направлено представнику заявника для виправлення недоліків, у зв`язку з тим, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, де зазначено, що відповідно до ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка; недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину; правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Положеннями ст. 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно з ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна. Відповідно до ст. 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Частиною першою статті 67 ЦК України визначено, що опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Згідно ст.296 заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами. Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом (частина 3 статті 296 Цивільного процесуального кодексу України). Статтею 3 Сімейного кодексу України встановлено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. З цього законодавчо сформульованого поняття сім`ї випливає, що ознаками сім`ї є, зокрема, спільне проживання, спільний побут та ведення спільного господарства. В пункті 6 рішення Конституційного Суду від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 зазначено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п. В супереч викладеному заявником не долучено доказів, що він є членом сім`ї чи близьким родичем заінтересованої особи ОСОБА_3 . Відповідно до п. 4, 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Всупереч зазначеним вимогам закону заявником по справі не було долучено до його заяви доказів на підтвердження того, що він може бути призначений опікуном (довідка про психічний стан, відсутній також акт обстеження матеріально-побутових умов заявника тощо). Заявником допущені порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, а саме відсутні посилання на обставину того чи наявні близькі родичі ОСОБА_3 , які можуть бути залучені як заінтересовані особи. Крім того, в заяві відсутні посилання на докази того, що ОСОБА_2 постійно здійснює догляд за ОСОБА_3 . Також до заяви не додано доказів звернення заявника до органу опіки та піклування з клопотанням про призначення його опікуном над недієздатною фізичною особою. Так, суд звертає увагу на те, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Правовий режим воєнного стану неодноразово продовжувався та триває в Україні донині. Крім того, Указом Президента України № 69/2022 від 24.02.2022, який був затверджений Верховною Радою України, було оголошено загальну мобілізацію в Україні. Правовий режим загальної мобілізації продовжувався та триває в Україні донині. Статтею 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» визначено, що не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані, зокрема, опікуни особи з інвалідністю, визнаної судом недієздатною; особи, зайняті постійним доглядом за особою з інвалідністю I групи; особи, зайняті постійним доглядом за особою з інвалідністю II групи або за особою, яка за висновком медико-соціальної експертної комісії або лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, у разі відсутності інших осіб, які можуть здійснювати такий догляд. Вказані обставини є підставами для звільнення військовослужбовців в Україні від несення військової служби. Як вбачається з довідки Пенсійного фонду України, ОСОБА_2 є військовослужбовцем. Відповідно до п. 1 Положення «Про Міністерство оборони України» затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 26 листопада 2014 року № 671, Міноборони є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику з питань національної безпеки у воєнній сфері, сферах оборони і військового будівництва у мирний час та особливий період. Згідно з п. 3 вказаного Положення, основними завданнями Міноборони є: п. 1 визначення засад воєнної, військової кадрової та військово-технічної політики у сфері оборони, п. 11 забезпечує проведення мобілізації та демобілізації в Збройних Силах і бере участь у забезпеченні мобілізації та демобілізації в інших військових формуваннях, утворених відповідно до законів України (далі - інші військові формування). Отже, суд приходить до висновку, що рішення по справі може вплинути на права та обов`язки Міністерства оборони України, оскільки можливим наслідком ухваленого рішення може бути звільнення ОСОБА_2 з військової служби. Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі. Крім того, встановлено, що, всупереч вимог закону, в заяві не зазначено підтвердження про те, що заявником не подано іншої заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Ухвала суду від 02 лютого 2024 року була направлена представнику заявника.

01 березня 2024 року від представника заявника - адвоката Новосьолової О.В. надійшла заява про усунення недоліків.

Однак, станом на день винесення даної ухвали зазначені недоліки в ухвалі суду про залишення заяви без руху, представник заявника, заявник не усунули. А саме: заявником не долучено доказів, що він є членом сім`ї чи близьким родичем заінтересованої особи ОСОБА_3 . Відсутні посилання на обставину того чи наявні близькі родичі ОСОБА_3 , які можуть бути залучені як заінтересовані особи. Не надано доказів того, що ОСОБА_2 постійно здійснює догляд за ОСОБА_3 . Також до заяви не додано доказів звернення заявника до органу опіки та піклування з клопотанням про призначення його опікуном над недієздатною фізичною особою.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, суд вважає за необхідне заяву представника заявника ОСОБА_1 , яка діє в інтересах заявника ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Відділ соціального захисту населення Великомихайлівської громади, ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, вважати неподаною та повернути представнику заявника, згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, роз`яснивши, що відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 , яка діє в інтересах заявника ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Відділ соціального захисту населення Великомихайлівської громади, ОСОБА_3 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, вважати неподаною та повернути представнику заявника зі всіма доданими до неї документами.

Роз`яснити представнику заявника, заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.С.Чернецька