Справа № 565/990/24
Провадження № 2/565/323/24
У Х В А Л А

27 травня 2024 року м. Вараш

Суддя Кузнецовського міського суду Рівненської області Бренчук Г.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна.

В заяві міститься клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі на підставі ст.8 Закону України «Про судовий збір». Клопотання обґрунтоване тим, що судовий збір в розмірі 2973,17 грн є обтяжливим для позивача, оскільки протягом 2023 року ОСОБА_1 не отримала жодних доходів.

Розглядаючи заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ст.133 ЦПК України).

У ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, ЦПК України та Законом України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору.

Звертаючись із клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач зазначає, що не має власних доходів, так як перебуває у відпустці по догляду за дитиною.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір при зверненні з позовною заявою.

На підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору позивач надала довідку форми ОК-5 з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування. Вказана довідка не є достатньою підставою для відтермінування сплати судового збору, оскільки таку об`єктивно не можна вважати загальною інформацією про майновий стан ОСОБА_1 та вона не являється належним доказом її скрутного матеріального становища та неможливості сплати нею судового збору.

Відповідно до Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу (перерахованого) податку та військового збору від 20 травня 2024 року №1718-24-01252, ОСОБА_1 за період з І кварталу 2023 року по І квартал 2024 року отримувала доходи у вигляді соціальних виплат, аліментів, стипендії.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

З огляду на наведене суд вважає, що клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки позивачем не доведено наявності підстав, які надають право на відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не додано до позовної заяви документів про сплату судового збору та документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем зазначено ціну позову в розмірі 297 317,00 грн. Відтак, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 2 973,17 грн.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду документа про сплату судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись статтями 177, 185 України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі відмовити.

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна без руху.

Надати позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків, який рахувати з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі не усунення недоліків в зазначений строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Інформацію по справі можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: http://kzm.rv.court.gov.ua.

Суддя Г.В.Бренчук