УХВАЛА

21.05.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Опанасюк В.А.,

представника заявника ОСОБА_1 (приймав участь у судовому засіданні в режимі ВКЗ),

розглянувши у відкритому судовому засіданні

заяву ОСОБА_2 ,

від імені якої діє адвокат Сало Олександр Петрович,

про перегляд заочного рішення по справі

за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк»

до ОСОБА_2

про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 , від імені якої діє адвокат Сало О.П., звернулась до суду із заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Богунського районного суду м.Житомира від 29.12.2023 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного порядку.

Заяву мотивовано тим, що заявник не подала відзив на позовну заяву, оскільки вона взагалі не знала про існування судового процесу та не була належним чином повідомлена про календарну дату розгляду справи та не отримувала позовну заяву з додатками. З моменту відкриття провадження по справі судом не було направлено за місцем проживання відповідача жодних процесуальних документів, чим було порушено її право на участь у судовому розгляді. Також, відповідач була позбавлена можливості надати суду докази та навести свої заперечення проти позовних вимог, чим в результаті було порушено її право на справедливий судовий розгляд. Заявник просить врахувати, що станом на день звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення вона ніде не працює. З урахуванням викладених вище обставин, позивач вважає позовні вимоги неправомірними та необґрунтованими. Посилаючись на викладене, заявник просить задовольнити заяву про перегляд заочного рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні представник заявника заяву підтримав та просив задовольнити, вказав, що доказів на спростування вимог позову заявник не має.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

У відповідності до ч.1 ст.287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Встановлено, що заочним рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 29.12.2023 позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено; стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ КБ "Приватбанк" заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 16.02.2018 в розмірі 63 389,53 грн, станом на 23.08.2023 та судові витрати в розмірі 2 684,00 грн (а.с. 187-188).

Статтею 285 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення, зокрема, повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно з ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Оцінивши наведені в заяві про перегляд заочного рішення доводи, суд приходить висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

З матеріалів справи вбачається, що копія ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та доданих до неї документів направлялися на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача, однак повернулися на адресу суду не врученими з відміткою пошти у довідці про причини невручення «за закінченням терміну зберігання».

Отже, твердження заявника про те, що судом не вживалися заходи для повідомлення відповідача про розгляд справи спростовуються матеріалами справи.

При цьому, суд забезпечив дотримання процесуальних прав відповідача шляхом ухвалення заочного рішення та надання відповідачу можливості звернутися до суду із заявою про його перегляд.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що:

- відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин,

- докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, заочне рішення підлягає скасування за сукупністю двох умов: наявність поважних причин неявки у судове засідання та неподання відзиву та істотність доказів, на які посилається відповідач, для правильного вирішення справи.

Заява відповідача про скасування заочного рішення не містить посилання на жодні докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, та до заяви такі докази не долучені.

Заявник просить врахувати, що станом на день звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення відповідач ніде не працює, однак відповідно до положень ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Стосовно ж посилань відповідача з приводу того, що остання не погоджується з позовними вимогами, то відповідачем по справі не наведено в її заяві будь-яких посилань на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. По суті заявником не представлено відповідні твердження, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду та можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Крім того, слід зауважити, що відповідно до приписів ч. 3 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заявник звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення у межах двадцятиденного терміну з дня вручення їй повного заочного рішення суду, однак клопотання про поновлення пропущеного строку не заявила.

У постанові від 09.11.2021 №214/5505/16 Велика Палата Верховного Суду вказала, що у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

Отже, за відсутності клопотання відповідача про поновлення пропущеного строку суд позбавлений можливості вирішити таке питання, а неможливість поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення є окремою підставою для відмови у задоволенні заяви.

Приймаючи до уваги викладене та враховуючи, що до заяви про перегляд заочного рішення суду взагалі не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, відтак, підстав для скасування заочного рішення, передбачених ч.1 ст.288 ЦПК України, немає, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 287, 288 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_2 , від імені якої діє адвокат Сало Олександр Петрович, про перегляд заочного рішення по справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Одночасно суд роз`яснює, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Воробйова