Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/872/24
УХВАЛА

"29" травня 2024 р. м.Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Баранський Д.М., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Справа підсудна Долинському районному суду Кіровоградської області.

Позовна заява подана і оформлена у порядку, передбаченому статтями 174, 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом чч. 1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлений на 2024 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 3028 грн.

Позивачкою ОСОБА_1 не додано до заяви документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня цього року, що становить 1211,20 грн., однак подано клопотання про звільнення від сплати судового збору з тих підстав, що за 2023 рік вона отримувала лише державну соціальну допомогу. Інших доходів немає.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача

фізичної особи за попередній календарний рік; або

2)позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи вищезазначені обставини, а також документи додані позивачкою до позовної заяви, що стосуються її доходів, підлягає задоволенню клопотання позивачки про звільнення її від сплати судового збору.

Підстав для залишення позову без руху, відмови у відкритті провадження у справі або повернення позову з наданих суду матеріалів не вбачається.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно з чч. 2, 3 ст. 74 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У ч 4 ст. 274 ЦПК України визначені категорії справ, що не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 277 ЦПК України).

Зважаючи на те, що позовна заява з її предметом не відноситься до категорії справ, що не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження, беручи до уваги критерії для вирішення питань про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд уважає здійснювати розгляд цієї справи у спрощеному позовному провадженні, тобто задовольнити таке клопотання позивача.

Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174, 175, 177, 184, 187, 274, 276, 279 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Задовольнити клопотання позивачки про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 16.07.2024 о 09:30 год. у приміщенні Долинського районного суду Кіровоградської області (вул. Нова, 110, м. Долинська, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28500).

Ввеб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://court.gov.ua/sud1106/.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу (третій особі) копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи: відповідачу (третій особі).

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи: позивачу (третій особі).

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копію ухвали направити учасникам справи рекомендованою кореспонденцією із зворотною розпискою за вказаними адресами, а відповідачу (третій особі) також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С Суддя: Д. М. Баранський