Справа №295/7772/24
У х в а л а

про залишення позову без руху

27 травня 2024 року

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом, поданим представником ОСОБА_1 адвокатом Опанасюком Сергієм Павловичем, до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», Акціонерного товариства «Райффайзен Банк», третя особа- Корольовський відділ державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управліня Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в :

Адвокат Опанасюк С.П. в інтересах ОСОБА_1 шляхом використання системи "Електронний суд" звернувся до суду з позовом, в якому просить припинити обтяження, а саме:

- арешт нерухомого майна - номер запису про обтяження: 31461204 (спеціальний розділ), зареєстрований 08.05.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Ковальським Максимом Романовичем на підставі постанови про арешт майна боржника №59054560 від 08.05.2019 (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 46771288 від 08.05.2019) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», ;

- арешт нерухомого майна - реєстраційний номер обтяження: 11071527, зареєстрований 13.04.2011 року Житомирською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження №25834881 від 12.04.2011, винесеної державним виконавцем Корольовського ВДВС Житомирського МУЮ Рудюком А.В.;

- виключити з Єдиного реєстру боржників відомості про ОСОБА_1 , як боржника у виконавчому провадженні №59054560.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивач не долучив документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлено судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що на день подачі заяви до суду становить 1211,20 грн)

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Звертаючись до суду з позовом позивач заявив три вимоги немайнового характеру: припинити обтяження у вигляді арешту нерухомого майна за номером запису про обтяження 31461204; припинити обтяження у вигляді арешту нерухомого майна за номером запису про обтяження 11071527; виключити відомості про боржника з Єдиного реєстру боржників.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене, позивачу слід сплатити судовий збір з трьох вимог немайнового характеру у розмірі 2906,88 грн (968,96 грн з урахуванням пониження коефіцієнту х 3) та надати суду відповідну квитанцію (ч.4 ст. 177 ЦПК України).

Крім того, відповідно до п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві зазначається: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначаються докази, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За правилами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До позовної заяви, всуперечположенням п. 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, не долучені докази, які підтверджують, що позивач має зареєстроване на праві власності нерухоме майно за адресою, вказаною в позовній заяві, - АДРЕСА_1 .

Зі змісту документів, долучених до позовної заяви, вбачається, що у власності ОСОБА_1 відсутнє нерухоме майно, на яке може бути звернуто стягнення за виконавчим документом.

Звертаючись з позовною заявою представник позивача - адвокат Опанасюк С.П. зазначає, що позов подається про звільнення майна зпід арешту, разом з тим в прохальній частині позову відсутнє посилання на те, яке нерухоме майно є арештованим і яке підлягає звільненню з-під арешту, натомість просить припинити обтяження у вигляді арешту, які містяться в Єдиному реєстрі заборон та виключити ОСОБА_1 з реєстру боржників.

При зверненні до суду адвокат Опанасюк С.П. зазначив про те, що даний спір підлягає розгляду Богунським районним судом м. Житомира, посилаючись на ч. 2 ст. 30 ЦПК України, за правилами виключної підсудності за місцем знаходження належного йому майна, натомість докази належності на праві власності позивачу нерухомого майна до позовної заяви не долучає, як і не посилається на них по змісту позову, як і не наводить перелік будь-якого іншого майна, на яке накладено арешт, яке знаходиться за даною адресою, що призвело до порушення його прав.

Водночас, суд звертає увагу позивача і його представника, що згідно з усталеною практикою Верховного Суду питання про скасування арешту з майна боржника, ініційоване боржником у виконавчому провадженні, не підлягає вирішенню шляхом подачі позовної заяви про звільнення майна з-під арешту, правом на звернення з яким наділена особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові. Питання про скасування арешту на майно боржника, яке застосоване на стадії виконання судового рішення, підлягає вирішенню в порядку Розділу VII ЦПК України, а також врегульовано нормами ч. 4 ст. 40 Закону України "Про виконавче провадження"(зі змінами в редакції Закону України № 1662-IX від 15.07.2021).

У разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено Законом України "Про виконавче провадження".

Такі правові висновки сформульовані у пункті 24 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 658/715/16-ц, в постанові Верховного Суду від 23.12.2020 року № 554/7908/17-ц, в постанові Верховного Суду від 01.12.2021 р.справа №201/6484/20 та підтверджується полдоженнями статей 447, 451 ЦПК України, частини першої статті 59, статті 74 Закону України "Про виконавче провадження".

Отже, позивачу слід визначитись з належним способом захисту його прав, який відповідає вимогам процесуального закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що представник позивача подав позов, який не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати строк, достатній для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 4, 177, 185, 187України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення виявлених недоліків строк, що не перевищує 5 (п`яти) календарних днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька