Єдиний унікальний номер 305/576/24
Провадження по справі 2-во/305/9/24
УХВАЛА

23.05.2024 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді Дочинця С.І., при секретарі Пучиній Я.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Рахівського районного суду Закарпатської області заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 25.04.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Рахівського районного суду Закарпатської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом адвоката Васильєва Павла Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

На підставі ухвали Рахівського районного суду Закарпатської області від 25.04.2024 року задоволено частково заяву адвоката Васильєва П.С., який діє в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову та до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили забезпечено позов.

Представник позивача ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі суду від 25.04.2024 року. Заява мотивована тим, що 02.05.24 Рахівський ВДВС повідомив ОСОБА_2 (позивача) про повернення виконавчого документу без прийняття до виконання. Підстава повернення наступна: «В ухвалі Рахівського районного суду Закарпатської області № 305/576/24 від 25.04.2024 не зазначено сторони виконавчого провадження, а саме боржника та стягувача.» З наведеного вбачається що в ухвалі була допущена описка та не зазначено дані відомості. Окрім цього, зі слів позивача при її зверненні до Ясінянської селищної ради Закарпатської області для внесення відомостей до державного реєстру згідно до ухвали про забезпечення позову, позивачу було повідомлено про неможливість провести внесення змін з підстави відсутності дати набрання законної сили ухвали про забезпечення позову. Тому є неможливим виконати ухвалу. На підставі викладеного, представник позивача просить суд виправити помилки в ухвалі Рахівського районного суду Закарпатської області від 25.04.24 року, справа 305/576/24, вказавши наступні відомості: «Стягувач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканка АДРЕСА_1 . Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Дата набрання рішенням законної сили: ухвала суду набирає законної сили негайно.»

Позивач, ОСОБА_2 та її представник адвокат Васильєв П.С. про дату, час та місце проведення судового засідання з розгляду питання про виправлення описки повідомлені належним чином. В судове засідання не з`явились, проте через систему «Електронний суд» надіслали заяву про розгляду справи без їх участі, заяву просили задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 про дату, час та місце проведення судового засідання з розгляду питання про виправлення описки повідомлений належним чином, шляхом направлення судового виклику на його електронну адресу. У судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши заяву представника позивача ОСОБА_1 суд прийшов до наступного висновку.

З приписів статті 269 ЦПК України вбачається, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Так, судом встановлено, що на підставі ухвали суду від 25.04.2024 року заяву адвоката Васильєва П.С., який діє в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову задоволено частково та до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили забезпечено позов.

Крім того, в резолютивній частині зазначено сторін - позивача: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканка АДРЕСА_1 ; представника позивача: адвокат Васильєв Павло Сергійович, місцезнаходження: м. Дніпро, вул. Барикадна, буд. 15А, корп. 1/308; відповідача: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Також зазначено, зокрема: «Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження. Оскарження ухвали суду про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.»

Відповідно до ч. 1 статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Провадження, в межах якого постановлено ухвалу про забезпечення позову, є позовним. Отже статус осіб, а саме позивача та відповідача, в ухвалі про забезпечення позову зазначено вірно.

Крім того, згідно ч. 11 ст. 153 ЦПК України Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Як вбачається з ч.1 ст. 157 ЦПК України, ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Тобто, посилання представника позивача, про виправлення описки в ухвалі суду шляхом зазначення «Дата набрання рішенням законної сили: ухвала суду набирає законної сили негайно» не відповідає вимогам чинного законодавства.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі" від 18 грудня 2009 року № 14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (Ухвала Верховного Суду України у справі № 428/7002/14-ц від 22.02.2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Однак, суд звертає увагу представника позивача на те, що описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи. А тому, виправлення допущених помилок в рішенні суду допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення. Відповідно вимоги про заміну, виключення або додавання слів чи словосполучень є необґрунтованими, та не відповідають вимогам закону.

При цьому суд роз`яснює представнику позивача, що згідно ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

На підставі викладеного, суд вважає, що заява представника позивача є необґрунтованою, оскільки в даному випадку відсутні підстави для застосування норм ст. 269 ЦПК України про виправлення описки у судовому рішенні чи ухвалі суду, тому заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.269, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 25.04.2024 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Рахівського районного суду

Закарпатської області Дочинець С.І.