Справа № 953/8919/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" грудня 2024 р.

Київський районний суду міста Харкова у складі судді Вітюка Р.В.

за участю секретаря судового засідання Соломонової К.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_4 ,

третьої особи ОСОБА_5

розглянув клопотання представника позивача про поновлення строку для подання клопотання про призначення експертизи, клопотання про призначення експертизи та заперечення позивача проти призначення експертизи подані під час розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання батьківства

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

27.09.2024 ОСОБА_6 (далі ОСОБА_6 ) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 (далі ОСОБА_4 ), в якому просив:

- визнати позивача батьком малолітньої дитини ОСОБА_7 (далі ОСОБА_7 ) та виключити відомості про батька ОСОБА_4 з актового запису про народження дитини;

- внести до актового запису № 207 про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного 20.05.2016 Київським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, наступні зміни: в графі прізвище замість " ОСОБА_8 " записати " ОСОБА_9 ", ім`я залишити без змін, в графі по батькові замість " ОСОБА_10 " записати " ОСОБА_11 ", внести відповідні відомості про батька дитини громадянина України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Суд ухвалою від 02.10.2024 прийняв до розгляду позовну заяву та відкрив провадження у справі, призначив підготовче засідання, залучив до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_5 (далі ОСОБА_5 ) і Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі Відділ ДРАЦС), визначив учасникам справи строк для вчинення процесуальних дій.

21.10.2024 до суду від відповідача надійшов відзив на позов, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

23.10.2024 і 25.11.2024 від Відділу ДРАЦС надійшов лист, в якому третя особа зазначила, що Відділ ДРАЦС підлягає заміні та необхідності залучення до участі у справі відділу державної реєстрації актів цивільного стану, який складав відповідний актовий запис, посилаючись на частину четверту статті 22 Закону України " Про державну реєстрацію актів цивільного стану" та пункт 2.18. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказ Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5.

31.10.2024 від представника відповідача надійшла заява про виклик і допит свідків ОСОБА_5 і ОСОБА_12 (далі ОСОБА_12 ) (донька відповідача та третьої особи).

04.11.2024 від третьої особи до суду надійшли пояснення, в яких вона просила задовольнити позов.

05.11.2024 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він просив розглядати справу без його участі, а позовні вимоги задовольнити.

06.11.2024 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких заявник заперечує проти позову.

15.11.2024 і 18.11.2024 до суду від третьої особи надійшли заперечення щодо заяви про виклик свідків, в яких вона заперечувала проти виклику та допиту свідків.

Клопотання про призначення судової експертизи, його обґрунтування та заперечення на нього

06.11.2024 до суду від представника позивача надійшло клопотання про призначення експертизи, в якому заявник просить призначити у справі судову молекулярно-генетичну експертизу (ДНК-експертизу), проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. На розгляд та вирішення експерта поставити таке питання: Чи є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

Клопотання з посиланням на статтю 102, частину першу статті 103 ЦПК України мотивовано тим, що предметом позову є визнання батьківства, а тому встановити, що позивач є біологічним батьком дитини неможливо у інший спосіб, крім проведення судової молекулярно-генетичної (ДНК) експертизи. А тому з метою забезпечення повного, всебічного та неупередженого розгляду справи просив призначити експертизу у справі.

23.11.2024 до суду від представника відповідача надійшло клопотання, в якому заявник просив залишити клопотання позивача без розгляду, а також продовжити строк підготовчого засідання на 30 днів.

Клопотання мотивовано тим, що клопотання про призначення експертизи позивач подав з пропуском строку, встановленого законом, а саме частиною третьою статті 177 ЦПК України, оскільки таке мало бути подано разом з позовною заявою. Ураховуючи, що відповідне клопотання подано з пропуском такого строку, воно підлягає залишенню без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України, оскільки питання про поновлення строку не порушувалось позивачем. Також відповідач посилається на практику Європейського суду з прав людини щодо принципу правової визначеності та дотримання "правової процедури" (рішення "Устименко проти України", "Рисовський проти України").

У судове засідання 03.12.2024 з`явились представник позивача, відповідач (у режимі ВКЗ), представники відповідача та ОСОБА_5 . Позивач та Відділ ДРАЦС у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце повідомлені належним чином. Також позивач просив здійснювати розгляд справи без його участі, а Відділ ДРАЦС залучити належний відділ реєстрації.

Представник позивача у судовому засіданні заявив усне клопотання про поновлення строку для подання клопотання про призначення експертизи, яке мотивовано тим, що під час звернення з позовом йому не була відома позиція відповідача щодо заявлених вимог (відповідач міг визнати відповідні обставини) і на момент звернення з позовом він вважав подання такого клопотання передчасним, оскільки проведення відповідної експертизи потребує також відповідних коштів. Після того, як відповідач заперечив обставини біологічного батьківства було заявлено відповідне клопотання, тому він просить поновити строк для його подання.

Представники відповідача заперечили проти задоволення вказаних клопотань, зазначили, що на їх думку позивач не навів поважних причин пропуску строку звернення з відповідним клопотанням, а тому таке необхідно залишити без розгляду.

Третя особа у судовому засіданні підтримала клопотання про призначення експертизи та просила його задовольнити.

Мотиви, з яких виходив суд під час розгляду клопотання про призначення судової експертизи, та застосовані ним норми права

Відповідно до частини першої третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Зі змісту наведеної норми, на яку також посилається відповідач, вбачається, що клопотання про призначення експертизи додається до позовної заяви у разі необхідності.

При цьому за змістом пункту 3 частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів. У підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста (пункт 8 частини другої статті 197 ЦПК України).

Тобто зі змісту наведених норм вбачається, що завданням підготовчого засідання є, зокрема, встановлення обставин, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів, у тому числі шляхом вирішення питання про призначення експертизи.

Крім того, § 6 Глави 5 Розділу І ЦПК України, яким, зокрема, визначено порядок призначення експертизи (стаття 103 ЦПК України) не визначає строку звернення з клопотанням про призначення експертизи.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У цій справі суд також враховує предмет спору визнання батьківства.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (постанова Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 478/690/18, від 05.06.2024 у справі № 458/619/17)

Також Верховний Суду у постанові від 07.12.2022 у справі № 757/26284/14-ц зазначив, що Європейський суд з прав людини зауважив, що "в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства" (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07.05.2009).

Отже, враховуючи особливість спору, що розглядається, специфіку встановлення обставин, що входять до предмету доказування, суд вважає, що наведені представником позивача доводи щодо поважності пропуску строку звернення з клопотанням про призначення експертизи (визначення відповідача з позицією) є поважними, а тому пропущений строк підлягає поновленню на підставі частини першої статті 127 ЦПК України.

При цьому суд вважає необґрунтованими заперечення представників відповідача щодо дотримання принципу правової визначеності та дотримання "правової процедури" (рішення "Устименко проти України", "Рисовський проти України") з огляду на те, що таке формальне тлумачення норми права призведе до переваги форми над змістом, тобто фактично є правовим пуризмом, оскільки залишення клопотання без розгляду з такої формальної причини, як заявлення його з пропуском строку (який чітко не урегульований законом) призведе до порушення принципу верховенства права, складовою якого є зокрема, принцип правової визначеності.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина друга статті 2 ЦПК України).

Тому у цьому випадку під час розгляду спору про визнання батьківства суд керується принципом (засадою) верховенства права (пункт 1 частини третьої статті 2 ЦПК України), оскільки такий превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, зокрема і щодо залишення клопотання про призначення експертизи, яка має важливу доказову цінність у справі, без розгляду з формальних міркувань. А тому заперечення відповідача та його представників щодо залишення клопотання без розгляду визнаються необґрунтованими.

Посилання відповідача на рішення Європейського суду з прав людини у справах "Устименко проти України", "Рисовський проти України" є не релевантними, оскільки стосуються дотримання принципу належного урядування (діяльності державних органів), а не процесуальних питань щодо призначення експертизи та вирішення питання про поновлення строку на звернення з відповідним клопотанням.

Щодо суті заявленого клопотання про призначення експертизи, то суд виходить з такого.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України).

Відповідно частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручення проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З урахуванням положень частини першої статті 103 ЦПК України, суд може призначити експертизу для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналіз зазначених норм права вказує, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України "Про судову експертизу").

У справі № 399/1029/15-ц Верховний Суд вказав, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах з метою формування доказової бази. Подібний висновок також викладено у постанові Верховного Суду від 16.11.2022 винесеній у справі № 591/6987/20.

Враховуючи зазначене, предмет доказування у цій справі, а також те, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, оскільки для вирішення відповідного питання необхідні спеціальні знання у галузі генетики. Жодних заперечень щодо суті визначеної позивачем експертизи відповідач не заявив.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Від відповідача у справі пропозицій щодо питань, які слід поставити на розгляд експерта, та щодо експертної установи не надійшло.

Враховуючи предмет позову та обставини справи, суд вважає за доцільне поставити на вирішення судового експерту питання в редакції, викладеній позивачем.

Суд вважає, що визначене позивачем формулювання в цілому відображає питання, без встановлення якого повно та об`єктивне з`ясування відповідної обставини у цій справі буде ускладнено. При цьому для встановлення таких обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Ураховуючи відсутність пропозицій інших учасників судового процесу щодо експертної установи, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у справі експертній установі, запропонованій позивачем Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ України.

Щодо клопотання відповідача про продовження підготовчого засідання

Представник відповідача у запереченнях проти клопотання про призначення експертизи заявили клопотання про продовження підготовчого засідання на підставі статті 189 ЦПК України.

Представник позивача, третя особа у судовому засіданні не заперечували проти вказаного клопотання.

Відповідно до частини третьої статті 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Ураховуючи складність справи та необхідності проведення підготовчих дій для розгляду справи по суті, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення клопотання представника відповідача щодо продовження строку на підставі частини третьої статті 189 ЦПК України, про що постановив усну ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання.

Щодо клопотання Відділу ДРАЦС про залучення належного відділу реєстрації

Присутні учасники справи у судовому засіданні проти задоволення вказаного клопотання не заперечували.

Відповідно до частини третьої статті 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з пунктом 2.18. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказ Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану, крім випадків, встановлених у пункті 2.28 цього розділу.

З матеріалів справи вбачається, що свідоцтво про народження ОСОБА_7 видавав Київський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Наразі такою особою є Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (61058, м. Харків, вул. Сумська, 61, код: 23320813), а тому вказана особа підлягає залученню до участі у справі на підставі статті 53 ЦПК України. При цьому вказана норма не передбачає заміну неналежної третьої особи.

Щодо зупинення провадження

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (пункт 5 частини першої статті 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (пункт 9 частини першої статті 253 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Ураховуючи наявність підстав для призначення експертизи у справі, з метою недопущення порушення процесуальних строків розгляду справи, суд дійшов висновку про зупинення провдаження у справі на підставі пункт 5 частини першої статті 252 ЦПК України.

Щодо витрат за проведення експертизи

Суд бере до уваги висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 14.08.2019 у справі справа № 509/105/14-ц, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну.

Тому витрати, пов`язані з проведенням експертизи, необхідно покласти на позивача.

Керуючись статтями 81, 103 104, 121, 127, 139, 252, 253, 259 261, 353 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання представника позивача про поновлення строку для подачі клопотання про призначення експертизи задовольнити.

2. Поновити позивачу строк для подачі клопотання про призначення експертизи.

3. Клопотання представника позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі № 953/8919/24 за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про визнання батьківства задовольнити.

4. Призначити у справі № 953/8919/24 судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (61191, м. Харків, вулиця Ковтуна, 34).

На вирішення експертів поставити таке питання:

"Чи є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України (код: НОМЕР_1 ) біологічним батьком малолітньої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якої є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (код: НОМЕР_2 )?"

5. Попередити експерта, що безпосередньо буде проводити дослідження, про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

6. Позивачу ОСОБА_6 (код: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; тел.: НОМЕР_3 ), третій особі ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 , тел.: НОМЕР_4 ; код: НОМЕР_2 ) з дитиною ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на вимогу експертів з`явитися до Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (61191, м. Харків, вулиця Ковтуна, 34) для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи.

7. Роз`яснити позивачу та третій особі, що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

8. Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача ОСОБА_6 (код: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ).

9. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (61058, м. Харків, вул. Сумська, 61, код: 23320813).

10. На час проведення експертизи провадження у справі № 953/8919/24 зупинити.

Ухвалу направити учасникам судового провадження та Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ України (61191, м. Харків, вулиця Ковтуна, 34).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Повний текст ухвали складено та підписано 04.12.2024.

Суддя Роман ВІТЮК