Справа № 367/4751/24
Провадження №2/367/4074/2024
УХВАЛА

Іменем України

про залишення без руху

28 травня 2024 року місто Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Одарюк М.П.,

вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

22 травня 2024 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви передбачено ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

В порушення вимог п. 4 ч.3 ст.175 ЦПК України, зміст позовних вимог є незрозумілим, оскільки позивач просить суд:

1). визнати факт постійного проживання на момент смерті громадянина російської федерації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом зі своїм сином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , однак позивачем не зазначено в прохальній частині позову коли саме помер ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також позивачем у відповідності до п.1 ч. 1 ст. 318 ЦПК України не вказує з якою метою йому потрібно встановити вищевказаний факт;

2). визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності на 35/100 частини будинку АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тоді, як із копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 01 жовтня 2007 року, посвідченого державним нотаріусом Ірпінської державної нотаріальної контори Задорожньою М.Є. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-2084 вбачається, що спадкоємцем зазначених в заповіті 35/100 частин майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є його син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та спадкове майно, на яке в указаній частині видано, це свідоцтво складається з 37/50 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Також у вказаній копії свідоцтва про право на спадщину зазначено, що 13 вересня 2007 року за реєстровим № 3-1999 державним нотаріусом Ірпінської міської державної нотаріальної контори Київської області Задорожньою М.Є. було видане свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 39/100 частин житлового з відповідною частиною надвірних будівель онучці померлого - ОСОБА_5 . Тоді, як у копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно виданого КП "Ірпінське бюро технічної інвентаризації" від 11.09.200/8 року вказано, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину № 3-2084 від 01.10.2007 року на праві спільної часткової власності належить 35/100 будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 . Отже, з доданих до позовної заяви копій правоустановлючих документів на спірне майно не зрозуміло, якою частковою спірного житлового будинку волів померлий та на яку просить визнати право власності позивач.

3). визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності на земельну ділянку площею - 0,0333 га, кадастровий номер: :01:049:0123 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак позивачем не надано до позову доказів належності ОСОБА_1 земельної ділянки площею - 0,0333 га, кадастровий номер: :01:049:0123.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, згідно з підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір", судовий збір становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Доказів, які б підтверджували підстави звільнення позивача від сплати судового збору позивачем до суду не надано.

В позовній заяві міститься одна вимога немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру.

Позивачем до позову додано квитанцію про сплату судового збору розмірі 2412,40 грн, як вказує позивач у позовній заяві 1 211,20 грн за позовні вимоги про встановлення факту постійного місця проживання та 1 211,20 грн за позовні вимоги про визнання права власності на спадкове майно.

Позивач просить суд визнати право власності на 35/100 частини будинку АДРЕСА_3 та право власності на земельну ділянку площею - 0,0333 га, кадастровий номер: :01:049:0123, в порядку спадкування за законом.

Доказів, які б підтверджували дійсну вартість спірного майна суду на день звернення позивач не надав.

Отже, за заявленими позивачем, серед інших, двом вимогами майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі передбачений п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з оцінки вартості спірного майна станом на день звернення до суду, за кожну вимогу майнового характеру.

Виходячи з мінімальної суми судового збору за майнову вимогу (1 211,20 грн), за заявленими представником позивача двом вимогами майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в сумі (1 211,20+1211,20) грн. Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн за вимогу майнового характеру, отже позивачу необхідно доплатити 1 211,20 грн судового збору за другу вимогу майнового характеру.

Вказані вище обставини позбавляють суд можливості встановити правильність сплати судового збору, так як позивачем не надано суду доказів на підтвердження вказаних обставин, а саме щодо реальної вартості майна, на яке позивач просить визнати право власності.

З викладеного вбачається, що позивачу слід визначити ціну позову, обумовлену вартістю спірного майна та надати підтвердження визначення дійсної вартості майна на яке він просить визнати за ним право власності, доплатити судовий збір у розмірі 1 211,20 грн або надати суду клопотання про розстрочення сплати судового збору з докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім цього, дійсна вартість майна, на яке позивач просить визнати право власності, має бути підтверджена належними доказами, серед іншого висновком або ж звітом суб`єкта оціночної діяльності, або актом про оцінку нерухомого майна, що не унеможливлює процедуру вирішення судом питання про правильність сплаченого, при подачі позовної заяви до суду, судового збору та, взагалі, визначення вартості самого майна, на яке позивач просить визнати право власності.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Вказані недоліки перешкоджають у розгляді даної заяви і є підставою для залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що заявник може усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Ірпінського міського суду Київської області нової редакції заяви з урахуванням визначених недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.П. Одарюк