КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 2-ві/824/80/2024
У Х В А Л А

06 грудня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справСлюсар Т.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15 липня 2024 року у справі за ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває зазначена цивільна справа.

02 грудня 2024 року ОСОБА_1 подала до суду заяву провідвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2024 року відвід колегії суддів визнано необґрунтованим. Справу передано на автоматизований розподіл для вирішення питання про відвід у відповідності до вимог ч. 3 ст. 40 ЦПК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 грудня 2024 року вирішення питання про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Ящук Т.І. передано судді Слюсар Т.А.

У відповідності до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується судом без повідомлення учасників справи.

Таким чином, законодавцем визначено, що на розгляд заяви про відвід учасники справи не викликаються.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи викладені в заяві про відвід доходжу висновку про відмову у задоволенні заяви з таких підстав.

Статтею 36 ЦПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, згідно ч. 1 вказаної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Перелік підстав для відводу судді, визначений у ст. 36 ЦПК України, є вичерпним.

Так, заявлений відвід обґрунтований за змістом тим, що протокол розподілу справи між суддями є протиправним, оскільки у ньому не зазначено, що у розподілі брали участь інші судді Київського апеляційного суду.

Крім того, зазначає, що указана колегія 21 листопада 2023 року уже ухвалювала постанову у апеляційному провадженні № 22-ц/824/8924/2023 у справі № 369/8926/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання квартири спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частку квартири у спільній сумісній власності, визнання права власності на обов`язкову частку в спадщині у розмірі 1/8 частки квартири. Тобто вказаною колегією суддів та щодо того ж предмету спору уже приймалося рішення у іншій справі.

Вказані обставини викликають у відповідачки сумніви у неупередженості та об`єктивності колегії суддів.

Суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" в контексті ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно практики ЄСПЛ, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; неприпустимими є гіпотези про можливий розвиток подій (Bulut).

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

Європейським судом з прав людини в рішенні по справі "Білуха проти України" (Заява № 33949/02) від 09 листопада 2006 року зазначено, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Доводи заяви, щодо того, що даним складом колегії суддів уже приймалося рішення у справі № 369/8926/21 є безпідставними, оскільки постановою Київського апеляційного суду від 21 листопада 2023 року рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання квартири спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частку квартири у спільній сумісній власності, визнання права власності на обов`язкову частку в спадщині у розмірі 1/8 частки квартири - залишено без задоволення й указана постанова не була скасована в касаційному порядку.

Отже, колегією суддів Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Ящук Т.І. не приймалося рішення про зміну чи скасування рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 березня 2023 року, що виключає підстави до задоволення відводу з цих підстав.

Таким чином в обґрунтування вказаних сумнівів заявниця не наводить та не надає доказів на їх підтвердження.

Посилання заявниці на невідповідність протоколу розподілу справи між суддями з підстав не зазначення того, що у розподілі брали участь інші судді Київського апеляційного суду є безпідставними.

Згідно з ч. 1 ст. 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Частиною 17 статті 33 ЦПК України визначено, що особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 57 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням ВРП від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду судових справ (проваджень) здійснюється в суді у порядку, визначеному процесуальним законом, у день їх реєстрації на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Тобто жоден суддя Київського апеляційного суду не приймає участі у розподілі справ між суддями, який відбувається в автоматизованому режимі.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Оскільки судом не встановлені підстави, передбачені статтею 36 ЦПК України, для відводу колегії суддів Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Ящук Т.І., у задоволенні заяви ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М., Ящук Т.І. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення й оскарженню не підлягає.

Суддя: