28.05.2024 Справа № 756/6455/24
Справа пр. №2-з/756/98/24
ун. №756/6455/24
У Х В А Л А

28 травня 2024 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шевчук А.В, розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

У травні 2024 року до Оболонського районного суду м. Києва із заявою про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви звернулась представник заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви представник заявників вказувала, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 01.12.2022 року по справі №756/3462/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , приватний нотаріус КМНО Швець Р.О., державний реєстратор Красюк Д.Ф., друга Київська нотаріальна контора, про витребування майна із чужого незаконного володіння було задоволено позов та витребувано від ОСОБА_6 частину квартири АДРЕСА_1 .

25.01.2024 року на підставі вищезазначеного рішення суду зареєстровано право власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на частину квартири АДРЕСА_1 .

При цьому, 20.05.2024 року Оболонським районним судом м. Києва скасовано забезпечення позову вжите в межах розгляду вказаної справи та знято арешт з частини квартири АДРЕСА_1 .

За твердженням заявників не було предметом розгляду позову про витребування майна із чужого незаконного володіння по справі №756/3462/20 факт незаконного укладення за підробленими документами договору іпотеки від 26.12.2019 року на всю квартиру, де іпотекодержателем зазначено ОСОБА_7 , a іпотекодавцем ОСОБА_4 . Даний договір іпотеки було укладено на всю квартиру, а тому, існує ризик, що в любий час іпотекодержатель - ОСОБА_8 може відповідно до даного договору іпотеки переписати на себе всю квартиру, тобто і, ту частину, що належить на праві власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

На думку заявників у них існує повторний ризик втратити свою частину квартири, яка вже була витребувана у незаконного набувача.

Таким чином, представник заявників просить вжити заходів забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом: накладення арешту на частину квартири АДРЕСА_1 яка належить на праві власності ОСОБА_9 до набрання законної сили рішенням у справі про визнання недійсним договору іпотеки.

Згідно з ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

З огляду на зазначене, в судове засідання для вирішення питання вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви сторони не викликались.

Дослідивши матеріали, суддя вважає, що заява представник заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, по захист яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Згідно із п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов може бути забезпечено накладення арешту на майно.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що вказаний вид забезпечення, має бути адресовано відповідачу, або ж у разі застосування щодо іншої особи, лише стосовно предмета спору.

При цьому, зі змісту заяви про забезпечення вбачається, що заявники планують подати позов, предметом якого має бути недійсність договору іпотеки усієї квартири, а забезпечення спрямоване лише на арешт майна належного ОСОБА_9 , право власності на частку якого не оспорюється.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав і законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та те, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до ускладнення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинне мати очевидний та об`єктивний характер.

При цьому, заявник не обґрунтував, у чому полягають об`єктивні ризики невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду у майбутній справі із немайновими вимогами.

Жодних доказів на підтвердження дійсного існування спору між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та іпотекодержателем ОСОБА_7 щодо належної заявникам частки квартири, намірів та можливості звернути стягнення на їх частку квартири після внесення відповідних відомостей про це у реєстр власників майна, суду не надано.

З огляду на зазначене, суд не знаходить підстав для задоволення заяви представника заявників про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви.

Суддя роз`яснює заявникам, що відмова у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для відмови.

Керуючись ст. ст. 149, 151, 153 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення до подання позовної заяви, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.В. Шевчук