Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №2/279/693/24
Справа № 279/875/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року м.Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Волкової Н.Я., з секретарем Волкович Н.В., у відкритому засіданні по цивільній справі №279/875/24 за позовом ОСОБА_1 до Ушомирської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді земельної частки (пай) по реформованому КСП"Україна" Ставищенської сільської ради Коростенського району Житомирської області згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №0101299 від 20.03.1997 року, який видано на ім`я ОСОБА_3 , що підтверджується листом №29-6-0.17-332/113-21 від 16.08.2021 року наданим відділом у Коростенському району Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області. Вона у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини не подала в зв`язку тим, що вона не проживала разом з спадкодавицею, не знала про існування сертифікату, також через неприязні відносини та навіть ворожі стосунки ОСОБА_2 з її рідною матір"ю ОСОБА_4 , остання їй забороняла спілкуватися з тіткою та знищила всі особисті речі та документи. Просила визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та розгляд справи здійснювати без її участі.

Відповідач просив розгляд справи здійснювати без представника відповідача, подавши про це письмову заяву.

Дослідивши письмові матеріалами справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне:

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

Позивачка, вказуючи на свій родинний зв`язок з померлою, просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підтвердження родинного зв`язку померлої ОСОБА_2 з нею як з рідною племінницею надала копії документів, які підтверджують, що дівоче прізвище позивачки ОСОБА_5 , її матірю є ОСОБА_4 , батьками якої є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (дівоче прізвище матері позивачки ОСОБА_8 ). Відповідно до витягу з державного реєстру актів цивільного стану від 06.02.2021 року батьками спадкодавиці ОСОБА_9 (у першому шлюбі ОСОБА_10 є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Отже, позивач як рідна племінниця (дочка рідної сестри) є спадкоємцем померлої ОСОБА_2 за законом третьої черги.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України // затв. наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 зі змінами (далі:Порядок).

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно ст.1272,ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року).

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно інформації від нотаріуса, після смерті ОСОБА_2 , спадкова справа не заводилась, спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не звертались.

Відповідно до довідки Ставищенського старостинського округу Коростенського району Житомирської області від 26 серпня 2021 року № 177 ОСОБА_2 фактично проживала без реєстрації одна на день своєї смерті за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка звернулась до нотаріуса щодо спадкування майна ОСОБА_2 , яка померла у 2007 році, за минуванням 17 років з часу смерті.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує як на причину пропущення нею строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини те, що не проживала разом з спадкодавицею, не знала про існування сертифікату на земельну частку(пай), неприязні відносини спадкодавиці з її матір`ю ОСОБА_4 , яка забороняла їй спілкуватись з тіткою, знищила всі її особисті речі та документи, що, як встановлено безпосередньо судом, не перешкодило ОСОБА_4 у цивільній справі №279/157/22 претендувати на права спадкоємця померлої ОСОБА_2 (рішення Коростенського міськрайонного суду Житомисрької області від 07.04.2022). Такі обставини позивач вважає непереборними та незалежними від неї, однак не доводить їх існування протягом 17 років після смерті спадкоавця.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позивачем не подано доказів поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщии, тому позовні вимоги як необгрунтовані задоволенню не підлягають. На підставі викладеного, керуючись ст.263-265 ЦПК України, ст.1272 ЦК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовної вимоги про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Кропивня Коростенського району Житомирської області, відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано .

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 від 14.08.2007 року.

Відповідач: Ушомирська сільська рада Коростенського району Житомирської області, місце знаходження: 11571, Житомирська область, Коростенський район, с. Ушомир, вул. Березюка, 15, .

Суддя Волкова Н.Я.