Справа № 450/2327/24 Провадження № 2/450/1463/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2024 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Мусієвського В.Є.

при секретарі Расяк С.М.

розглянувши в залі суду м. Пустомити заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання удаваним попереднього договору, визнання укладеним договору купівлі-продажу майнових прав та визнання майнових прав на квартиру,

в с т а н о в и в:

23 травня 2024 року до Пустомитівського районного суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання удаваним попереднього договору, визнання укладеним договору купівлі-продажу майнових прав та визнання майнових прав на квартиру.

Ухвалою судді від 27 травня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

До позовної заяви долучена заява представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , у якій вона просить вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони відповідачам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у будь-який спосіб розпоряджатись, обтяжувати, укладати будь-які правочини щодо майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 , а також звертатися до державних реєстраторів, будь-яких органів, що здійснюють державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно з заявами щодо реєстрації будь-якого речового права на вищевказану квартиру, що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0120. Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації (в тому числі Міністерству юстиції України та його структурним та територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, відкриття та/або закриття розділів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів щодо квартири АДРЕСА_1 , що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0120.

Мотивувала заяву тим, що відповідачу ОСОБА_4 на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 0,4167 га кадастровий номер :01:001:0120. На вказаній земельній ділянці побудований, однак ще не введений в експлуатацію багатоквартирний житловий будинок, в якому позивач придбала квартиру у відповідності до попереднього договору № 10631, посвідченого 09 грудня 2021 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Якимів Н.Б. Вказала, що позивач повністю виконала умови договору, сплатила за умовами такого грошові кошти в сумі 1393664 грн., однак житловий будинок на даний час не здано в експлуатацію та квартира не передана у приватну власність ОСОБА_1 . З огляду на те, що відповідач ОСОБА_4 є власником земельної ділянки та має чинний дозвіл на виконання будівельних робіт, останній матиме реальну можливість відчужити квартиру, яка знаходиться на об`єкті незавершеного будівництва. Відтак, існують обґрунтовані ризики, що ОСОБА_4 зможе вільно розпоряджатись майновими правами на квартиру АДРЕСА_1 , яка належать позивачу, оскільки перевірити майнові права у жодних реєстрах не видається за можливе. Додатково зазначила, що відповідач ОСОБА_3 , як уповноважений представник простого товариства, створеного між відповідачами, також має право вчиняти будь-які правочини та укладати договори від імені такого, зокрема, відносно вищезгаданої спірної квартири. Вважає, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до неможливості виконання судового рішення по даній справі.

Дослідивши матеріали клопотання про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається до суду, після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

За ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

З п. 4.3.2 Договору простого товариства, укладеного 13 жовтня 2021 року між відповідачами вбачається, що такі можуть вчиняти будь-які правочини та укладати будь-які договори, необхідні для досягнення мети, передбаченої п. 1.1 цього Договору.

Як встановлено з п. 1.1. Договору простого товариства, укладеного 13 жовтня 2021 року між відповідачами, сторони зобов"язуються шляхом об"єднання своїх вкладів і зусиль спільно діяти у формі простого товариства без створення юридичної особи з метою будівництва і прийняття в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями на земельній ділянці площею 0,4167 га, кадастровий номер :01:001:0120, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 , в порядку, передбаченому законодавством та отримання в особисту приватну власність квартир, приміщень та доходу у вигляді грошових коштів, отриманих в результаті виконання спільних дій, передбачених цим Договором.

З попереднього договору № 10631, посвідченого 09 грудня 2021 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Якимів Н.Б., укладеного між відповідачем ОСОБА_3 та позивачем ОСОБА_1 , сторони зобов"язуються укласти у строк до 09 червня 2023 року договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 .

Заходи забезпечення позову повинні застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (такі правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 543/730/14-ц (провадження № 14-149цс18) та від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (частини сьома та восьма статті 158 ЦПК України ).

Отже, за змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (пункт 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17, провадження № 14-88цс20).

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії (постанова Великої Палати від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18, провадження № 14-729цс19).

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що "…повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу".

Також під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Однак, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Забезпечення позову спрямоване проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, забезпечення ефективного судового захисту та можливості реального поновлення прав у разі прийняття судом рішення про задоволення позову.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що існує достатньо обґрунтована імовірність того, що відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вчинятимуть дії, які можуть істотно ускладнити або унеможливити виконання можливого рішення суду у даній справі, а тому існує об`єктивна необхідність у забезпеченні позову шляхом заборони їм у будь-який спосіб розпоряджатись, обтяжувати, укладати будь-які правочини з іншими особами щодо майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 , а також звертатися до державних реєстраторів, будь-яких органів, що здійснюють державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно з заявами щодо реєстрації будь-якого речового права інших осіб на вищевказану квартиру, що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0120.

Інша частина заяви про забезпечення позову задоволенню не підлягає, оскільки унеможливить сторону відповідачів здійснити дії щодо прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом будинку, реєстрації відповідного права власності та укладення основного договору купівлі-продажу з позивачем, а також порушить права осіб, які укладали відповідні договора щодо об"єктів нерухомості у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_2 .

За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі наведеного, заяву представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову слід задовольнити частково.

Як передбачено положеннями ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Станом на час розгляду заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення згідно з ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 81, 149, 150, 152, 153 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити частково.

Заборонити відповідачам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у будь-який спосіб розпоряджатись, обтяжувати, укладати будь-які правочини з іншими особами щодо майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 , а також звертатися до державних реєстраторів, будь-яких органів, що здійснюють державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно з заявами щодо реєстрації будь-якого речового права інших осіб на вищевказану квартиру, що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0120.

Для забезпечення відповідності виконавчого документа надати наступні анкетні дані стягувача та боржника:

- Стягувач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації проживання АДРЕСА_3 .

- Боржник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , останнє відоме місце реєстрації проживання АДРЕСА_4 .

- Боржник: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації проживання АДРЕСА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її дію.

Суддя Мусієвський В.Є.