Номер провадження 2-о/754/236/24
Справа №754/5601/24
РІШЕННЯ

Іменем України

28 травня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого-судді - Панченко О.М.,

секретаря судових засідань - Сарнавського М.О.,

без участі сторін,

у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, Державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Щербенко Ольга Володимирівна про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року заявник ОСОБА_1 звернувся із заявою до суду, заінтересовані особи - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, Державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Щербенко Ольга Володимирівна про встановлення факту родинних відносин.

Заявник обґрунтовує заяву тим, що він як заявник з 2014 року здійснював догляд за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Після їх смерті відкрилася спадщина. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 при житті на ім`я ОСОБА_1 було складено заповіт, на підставі чого після їх смерті він отримав 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 . В свою чергу, 1/3 частки вказаної квартири належала на праві власності їх сину ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Заявник звертався до державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно належне сину померлих. Однак постановами №873 та №874 від 22.02.2024 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтв. Зі змісту даних постанов вбачається, що підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно було те, що до спадкової справи не надано документів, що підтверджують родинні відносини ОСОБА_4 з його батьками. До того ж, визначення родинних відносин з померлим є необхідною умовою для видачі свідоцтва про право на спадщину.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.04.2024 справу передано судді Панченко О.М.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 22.04.2024 заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано заявнику термін для усунення недоліків.

29.04.2024 на виконання вимог ухвали суду від 22.04.2024 заявником було подано до суду заяву та долучено квитанцію про сплату судового збору.

Ухвалою суду від 30.04.2024 відкрито провадження по справі. Розгляд справи призначено за правилами окремого провадження, призначено судове засідання та витребувано докази.

17.05.2024 на ухвалу суду від 30.04.2024 П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою направлено належним чином завірені копії спадкових справ.

В судове засідання заявник не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи: Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про день та час розгляду справи.

Заінтересована особа: Державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В.в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином про день та час розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Суд вважає, що в матеріалах справи достатньо даних для розгляду справи у відсутність заявника та представників заінтересованих осіб.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до засвідченої копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що Відділом реєстрації смерті у м.Києві, зроблено актовий запис №1821.

Відповідно до засвідченої копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), зроблено актовий запис №1217.

Відповідно до засвідченої копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), зроблено актовий запис №13341

Згідно засвідченої копії свідоцтва про право на житло від 30.01.2006 р. квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) власності гр. ОСОБА_2 та членам його сім`ї - ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в рівних долях.

Відповідно до засвідченої копії заповіту від 26.12.2014 року зареєстрованого в реєстрі за №2917 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на випадок своєї смерті заповів все його майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до засвідченої копії дублікату заповіту від 26.1.12.2014 р. зареєстрованого в реєстрі за №2918 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на випадок своєї смерті заповіла все її майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до Постанови №873 від 22.02.2024 виданої державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно належне сину померлої ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , спадкоємицею якого на зазначену частку була його мати гр. ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину, але юридично не оформила своїх спадкових прав.

Відповідно до Постанови №874 від 22.02.2024 виданої державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно належне сину померлої ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , спадкоємцем якого на зазначену частку був його батько гр. ОСОБА_2 , який прийняв спадщину, але юридично не оформив своїх спадкових прав.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно із ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п. 3 прохальної частини позовної заяви, заявник просить суд:

«Встановити факт родинних відносин про те, що померлий ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , є сином ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Разом із тим, відповідно до ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження і припиняється у момент її смерті.

Відтак, з часу смерті фізичної особи її правоздатність припиняється, вона не може бути учасником цивільних відносин і суб`єктом цивільних прав.

Статтею 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Однак ЦК України не передбачено захист цивільних прав та інтересів померлої особи, оскільки правоздатність такої особи припинена.

Статтею 2 ЦПК України також визначено, що цивільне судочинство здійснюється з метою захисту прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Однак померлі родичі позивача не є фізичними особами в розумінні ст. 24 ЦК України.

Як установлено судом, цивільна правоздатність ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 припинена у зв`язку із їх смертю. А тому звернення до суду з вимогою про встановлення факту в інтересах померлих суперечить нормам цивільного права та процесуального законодавства.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вимог ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

При цьому суд звертає увагу заявника, що він не позбавлений права звернутися до суду за захистом із вимогою про встановлення факту родинних відносин між ним та померлим родичем.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 76 - 81, 258, 259, 263 - 265, 268 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, Державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Щербенко Ольга Володимирівна про встановлення факту родинних відносин - відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду, через суд першої інстанції, протягом 30 днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано 28.05.2024 у відповідності до ч.5 ст.268 ЦПК України.

Суддя: О.М.Панченко