Справа 688/2243/24
№ 2/688/728/24
Ухвала

24 травня 2024 року м. Шепетівка

Суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Козачук С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Ленковецька сільська рада Шепетівського району Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Товариство з обмеженою відповідальністю «Лотівка Еліт» про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності на земельну ділянку,

встановив:

20.05.2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Ленковецької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ТОВ «Лотівка Еліт», у якому просить:

1) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 66721557 від 09.03.2023 року 17:39:06 ОСОБА_5 Грицівська селищна рада Хмельницької області, на підставі якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесені записи про право приватної спільної часткової власності в розмірі 1/3 частки номер 49509295 від 04.03.2023 року 18:27:38 ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 2,3271 га, кадастровий номер №:02:008:0352;

2) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 66721557 від 09.03.2023 року 17:39:06 ОСОБА_5 Грицівська селищна рада Хмельницької області, на підставі якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесені записи про право приватної спільної часткової власності в розмірі 1/3 частки номер 49509337 від 04.03.2023 року 18:27:38 за ОСОБА_4 на земельну ділянку площею 2,3271 га, кадастровий номер №:02:008:0352;

3) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 66721557 від 09.03.2023 року 17:39:06 ОСОБА_5 , Грицівька селищна рада Хмельницької області, на підставі якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесені записи про право приватної спільної часткової власності в розмірі 1/3 частки номер 49509317 від 04.03.2023 року 18:27:38 ОСОБА_3 на земельну ділянку площею 2,3271 га, кадастровий номер №:02:008:0352;

4) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 67534580 від 10.05.2023 року 11:58:58 ОСОБА_6 Теофіпольська селищна рада Хмельницької області, на підставі якого до Державного реєстру іншого речового права на нерухоме майно внесені записи про запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна про державну реєстрацію іншого речового права, номер запису 50214144, а саме: право оренди земельної ділянки з кадастровим номером :02:008:0352, плоша 2.3271 га, на підставі договору оренди землі, без номера та серії, виданого 15.03.2023 року, видавник: сторони договору: Орендар: Товариство з обмеженою відповідальністю «Лотівка Еліт», ; Орендодавець: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 ;

5) визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,3271 га, кадастровий номер №:02:008:0352.

Вважаю даний позов слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Під дійсною вартістю майна, як зазначено у п. 12а) Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Всупереч вищевказаним нормам, у ньому не визначено та не зазначено ціну позову на час звернення до суду, не надано до позову і доказів на підтвердження його ціни. Вказане в свою чергу унеможливлює визначення суми судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначено Законом України від 06.07.2005 року № 2747-IV «Про судовий збір».

Статтями 1, 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

У позовній заяві предстаник позивача зазначає, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору, як учасник бойових дій, посилаючись на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Статус, права, пільги учасників бойових дій встановлені Законом України від 22.10.1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Згідно з статтею 5 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» учасниками бойових дій є особи, які брали участь у виконанні бойових завдань по захисту Батьківщини у складі військових підрозділів, з`єднань, об`єднань всіх видів і родів військ Збройних Сил діючої армії (флоту), у партизанських загонах і підпіллі та інших формуваннях як у воєнний, так і у мирний час.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений в статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

При цьому, частиною 2 статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Аналіз пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною 2 статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у справах, які стосуються пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/934/20.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України від «Про судовий збір» суд має врахувати предмет та підстави позову, а також перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивач звертається до суду із позовом про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності на земельну ділянку. А тому на ці вимоги не розповсюджуються пільги щодо сплати судового збору, передбачені пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином відсутні підстави вважати позивача таким, що в силу вимог закону звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 1211 грн. 20 коп. і не більше 15140 грн, а за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1211,20 грн.

При цьому слід зауважити, що вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є вимогами немайнового характеру, а вимога про визнання права власності на земельну ділянку - майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимоги немайнового характеру так і майнового характеру окремо (ВС/КЦС від 28 листопада 2018р. у справі № 761/11472/15-ц).

В порушення наведеного до позовної заяви позивачем не долучено доказів сплати судового збору за 4 вимоги немайнового характеру та 1 вимогу майнового характеру.

Відповідно до п.п. 6, 7, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.6); відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п.7); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8).

У позовній заяві всупереч вищевказаним нормам закону, відсутнє зазначення відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Не містить позовна заява всупереч п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України і попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, вважаю подальший рух позовної заяви неможливий, у зв`язку з чим позивачу слід надати строк для усунення вищевказаних недоліків, а саме подати до суду позовну заяву відповідно до кількості учасників справи із зазначенням: ціни позову; викладу обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги із зазначенням та долученням доказів, що підтверджують вказані обставини; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися (за наявності надати докази про вжиття позивачем таких заходів); відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи та долученням доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 76, 95, 175, 185 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Ленковецька сільська рада Шепетівського району Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Товариство з обмеженою відповідальністю «Лотівка Еліт» про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності на земельну ділянку - залишити без руху, надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у вказаний строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Світлана КОЗАЧУК