Справа № 522/245/23
Провадження № 2/522/485/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 травня 2024 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Абухіна Р.Д.,
за участю секретаря судового засідання Кріцької Д.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору Орган опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради про визначення способів участі діда у вихованні внука,
Позивач звернувся до суду з позовом про визначення способів участі діда у вихованні внука.
Мотивує вимоги тим, що протягом останнього року онук ОСОБА_4 за власним бажанням проживав з ним. Однак, на прохання матері дитини, приблизно в кінці вересня 2022 року ОСОБА_2 взяла дитину на прогулянку разом із батьком, проте дитину не повернула. Де на даний час перебуває ОСОБА_4 заявнику не відомо. Крім того, з телефонного номеру, яким раніше користувався ОСОБА_4 , була надіслано смс-повідомлення в месенджер «Watsup, в якому ОСОБА_4 просив забрати його у батьків. Таким чином, на даний час діду не відомо місце перебування ОСОБА_4 , а батьки дитини перешкоджають зустрічам дитини з ОСОБА_1
23.01.2023 відкрито провадження у справі.
17.03.2023 наданий висновок Приморської районної адміністрації Одеської міської ради як органу опіки та піклування № 340 від 14.03.2023.
В судове засідання представник позивача не з`явився, проте від нього надходило до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Зазначив, що не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідачі до судового засідання не з`явилась, про час, дату та місце судового засідання повідомлена належним чином у встановленому порядку. Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали.
Представник третьої особи звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі.
Суд, у зв`язку з неявкою відповідачів та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачами відзиву на позов, зі згоди представника позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.ст.280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є дідом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).
Згідно з частинами першою та другою статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.
Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини закріплено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.
Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 вказаної Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.
Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.
СК України визначає засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів. Регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (стаття 1 СК України).
Частиною другою статті 2 СК України визначено, що цей Кодекс регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком.
Згідно із частинами восьмою, дев`ятою та десятою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.
Відповідно до ч.2 ст.258 СК України баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.
Відповідно до висновку Приморської районної адміністрації Одеської міської ради як органу опіки та піклування № 340 від 14.03.2023:
Зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у спілкуванні із його внуком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначити способи участі діда ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вихованні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом встановлення систематичних зустрічей дідуся з онуком:
- I та ІІІ суботи місяця з 11:00 до 16:00 год з визначенням місця зустрічі з погодженням сторін, без присутності батьків за згодою дитини.
- літні канікули, зимові канікули, святкові дні та дні народження за попередньою домовленістю з батьками та за згодою дитини;
- у разі перебування малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за межами території України надавати можливість спілкування завдяки всесвітньої системи сполучених комп`ютерних мереж «Інтернет», використовуючи будь-які зручні для малолітнього месенджери, які не заборонені на території України, за згодою дитини.
Усі зустрічі повинен проводитись за бажанням дитини, враховуючи розпорядок дня дитини, стану здоров`я, та за умови забезпечення дідусем, ОСОБА_1 необхідного духовного, фізичного та морального розвитку дитини.
Положеннями статті 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки та інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.
Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.
За правилами частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.
Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.
При цьому у вищевказаній постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду зазначено, що: «Для врахування балансу інтересів у цій справі Верховний Суд звертається до положення статті 257 СК України, згідно з якою баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків . Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.
Тлумачення наведених норм матеріального права у системному поєднанні з прецедентними рішеннями Європейського суду з прав людини дає Верховному Суду підстави вважати, що дід має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.
З урахуванням наведеного, Верховний Суд вважає, що саме збалансування наведених вище прав і гарантій має бути основою для належного виконання рішення суду про участь у спілкуванні дитини з дідом».
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У даній справі спір стосується прав діда на спілкування зі своїми онуками та встановлення графіка спілкування з ними.
Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що бабуся має право на особисте спілкування з внуками, а той із батьків, з ким проживають діти, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дітьми та брати участь у їх вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.
Разом із тим положеннями ч. 5 ст.19 СК України встановлено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитись з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.
тже, необхідно визначити спосіб участі діда у виховані внука, в порядку встановленому у висновку Приморської районної адміністрації Одеської міської ради як органу опіки та піклування,
Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України з відповідачів на користь держави необхідно стягнути судовий збір в пропорційному порядку.
Керуючись статтями 141, 258, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору Орган опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради про визначення способів участі діда у вихованні внука задовольнити.
Зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у спілкуванні із його внуком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначити способи участі діда ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вихованні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом встановлення систематичних зустрічей дідуся з онуком:
- I та ІІІ суботи місяця з 11:00 до 16:00 год з визначенням місця зустрічі з погодженням сторін, без присутності батьків за згодою дитини.
- літні канікули, зимові канікули, святкові дні та дні народження за попередньою домовленістю з батьками та за згодою дитини;
- у разі перебування малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за межами території України надавати можливість спілкування завдяки всесвітньої системи сполучених комп`ютерних мереж «Інтернет», використовуючи будь-які зручні для малолітнього месенджери, які не заборонені на території України, за згодою дитини.
Усі зустрічі повинен проводитись за бажанням дитини, враховуючи розпорядок дня дитини, стану здоров`я, та за умови забезпечення дідусем, ОСОБА_1 необхідного духовного, фізичного та морального розвитку дитини.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 гривень.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 27.05.2024.
Суддя Р. Д. Абухін