Провадження № 22-ц/812/962/2024
У Х В А Л А

28 травня 2024 року м. Миколаїв

справа № 214/3689/23

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Тищук Н.О.,

суддів Самчишиної Н.В.,Серебрякової Т.В.,

вивчивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представником адвокатом Когіним Андрієм Валерійовичем, на рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 23 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів та штрафу за попереднім договором купівлі-продажу,

у с т а н о в и в :

Рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 23 квітня 2024 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів та штрафу за попереднім договором купівлі-продажу.

З відповідача на користь позивачки стягнуто 10 680 449,30 грн.

23 травня 2024 року ОСОБА_3 , діючи через свого представника, подав апеляційну скаргу на судове рішення.

За приписами підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» апеляційна скарга на рішення суду оплачується у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, подання апеляційної скарги має бути оплачено судовим збором у розмірі 20 130 грн (13 420 х 150%).

Проте, апеляційна скарга містить клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Клопотання обгрунтоване скрутним матеріальним становищем апелянта. На підтвердження цього доводу апелянтом надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та довідка ТОВ «Агрохолдинг ДАР», з яких вбачається, що заробітна плата відповідача складає близько 8 000 грн. Крім цього відповідач отримує роялті, зокрема у червні 2023 року 7 691,21 грн та у листопаді 2023 року 20 091, 98 грн.

Також до клопотання додано постанову приватного виконавця виконавчого округу Миколаївської області Булахевіча С.В. від 07 лютого 2024 року про арешт коштів на рахунках ОСОБА_1 , та постанову від 08 лютого 2024 року про опис та арешт його майна.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі лише за певних умов. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 1 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року N 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати" судам роз`яснено, що судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

У зв`язку з цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (пункт 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі "Шишков проти Росії" (Shishkovv. Russia).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року, "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи вище наведені приписи норм права та майновий стан апелянта, у тому числі накладення арешту на його майно та рахунки, апеляційний суд вважає за можливе задовольнити клопотання відповідача ОСОБА_1 та відстрочити сплату судового збору до ухвлення рішення у справі.

За таких обставин, за формою та змістом апеляційна скарга відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Недоліків, які перешкоджали б відкриттю апеляційного провадження, не встановлено.

Керуючись статями 359, 360, 361 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 , подане його представником адвокатом Когіним Андрієм Валерійовичем про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення задовольнити.

Відстрочити сплату судового збору у розмірі 20 130 грн до ухвалення рішення за поданою апеляційною скаргою.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 23 квітня 2024 року.

Копію ухвали про відкриття апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Копію апеляційної скарги надіслати позивачці.

Роз`яснити право подання відзиву на апеляційну скаргу у письмовій формі не пізніше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали. У разі подання відзиву надати суду докази його надіслання разом з додатками іншим учасникам справи. Відсутність відзиву не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції (частина 3 статті 360 ЦПК України).

Інформацію щодо подальшого руху справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою сторінки Миколаївського апеляційного суду: https://mka.court.gov.ua.

Витребувати з Ленінського районного суду м. Миколаєва цивільну справу № 489/2541/23.

Головуючий Н.О.Тищук

Судді: Н.В.Самчишина

Т.В.Серебрякова