УХВАЛА

«02» грудня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Тесленко І. О., розглянувши питання про виправлення описки в ухвалі від 02 листопада 2024 року в цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в особі начальника відділу Біляєва Бориса Євгеновича, про визнання неправомірними дій посадової особи виконавчої служби та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2024 року до Солом`янського районного суду міста Києва за ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2024 року за підсудністю надійшла цивільна справа за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в особі начальника відділу Біляєва Бориса Євгеновича, про визнання неправомірними дій посадової особи виконавчої служби та зобов`язання вчинити певні дії.

20 листопада 2024 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали цивільної справи передані судді Тесленко І.О. Фактично справу передано судді згідно реєстру передачі справ 26 листопада 2024 року.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 02 листопада 2024 року скаргу залишено без руху.

Однак, після направлення ухвали до Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що в ухвалі про залишення скарги без руху невірно вказана дата ухвали, а саме помилково вказано «02 листопада 2024 року» замість вірного «02 грудня 2024 року». Вказана омилка є технічною опискою.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку про необхідність виправлення допущеної описки, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 р. «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

У відповідності до правового висновку Верховного Суду наведеного у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово - вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Допущена описка є технічною та будь яким чином не впливає на суть прийнятого рішення.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку про необхідність виправлення описки в ухвалі про залишення скарги без руху у справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в особі начальника відділу Біляєва Бориса Євгеновича, про визнання неправомірними дій посадової особи виконавчої служби та зобов`язання вчинити певні дії.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 261, 269, 352-355 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 02 листопада 2024 року по справі № 755/17736/24 за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в особі начальника відділу Біляєва Бориса Євгеновича, про визнання неправомірними дій посадової особи виконавчої служби та зобов`язання вчинити певні дії.

Вважати вірною дату ухвали про залишення скарги без руху «02» грудня 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О. І. Тесленко