"28" травня 2024 р.
Справа № 953/936/24
Провадження № 2/642/737/24
Ленінський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Петрової Н.М.
секретаря судового засідання Кіора А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
28.03.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова з Київського районного суду м.Харкова за підсудністю надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій він просить суд розірвати шлюб, укладений 23.09.2023 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №1208.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.03.2024 справа надійшла в провадження судді Петрової Н.М.
Ухвалою суду від 02.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.25).
Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Єлісєєв Д.О. в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали заяву про підтримання позовних вимог, просили проводити розгляд справи за їх відсутності, проти заочного рішення не заперечували (а.с.4,33).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена судом належним чином, причини неявки не повідомила, заяв чи клопотань від неї до суду не надходило, правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалась.
Разом з тим судом не визнана явка відповідача обов`язковою та враховуючи, що відповідач не з`явився в судові засідання, а позивач наполягав на розгляді справи за його відсутності, суд не знаходить передбачених процесуальним законом підстав для відкладення розгляду справи і вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача. При одночасному існуванні умов, передбачених ч.1 ст.280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч.2 ст.247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Сторони ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ») перебувають в зареєстрованому шлюбі з 23 вересня 2023 року згідно свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_1 (а.с.5).
Сторони не підтримують шлюбно-сімейні відносини, спільного господарства не ведуть, разом не проживають, подружжя наполягає на розірванні шлюбу, оскільки їх сім`я розпалася остаточно, відновлена бути не може, подальше спільне життя подружжя, примирення і збереження сім`ї неможливі, шлюб існує формально, його збереження суперечило б їх інтересам.
Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки.
Зазначене конституційне положення знайшло свій подальший розвиток у Сімейному кодексі України, відповідно до ст. 21 якого, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Вжите в цій правовій нормі слово «союз» підкреслює законодавче визнання теорії договірної природи шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ст. 24 СК України).
Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги (ст.53 СК України).
Відповідно дост.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно зіст.110 СК Україникожен із подружжя має право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу, тобто припинення шлюбних правовідносин. При цьому подальше збереження шлюбу в будь-якому випадку можливе лише на паритетних засадах - на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є морально-правовою основою шлюбу.
Судом встановлено, що відносини між подружжям фактично вже вичерпані, відновлювати сімейні стосунки сторони не бажають, категорично заперечують проти подальшого збереження сім`ї . За таких обставин позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.
Щодо залишення відповідачу шлюбного прізвища, суд зазначає наступне.
У відповідності до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином при розірванні шлюбу кожен із подружжя має право зберегти спільне прізвище або відновити дошлюбне. Це право може бути реалізоване лише у момент припинення шлюбу у разі його розірвання.
Згідно з ч.8 ст.294 ЦПК України, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час реєстрації, що розривається.
Як вбачається із свідоцтва про шлюб, відповідач до реєстрації шлюбу мала прізвище « ОСОБА_3 », а після реєстрації шлюбу обрала прізвище чоловіка « ОСОБА_4 », тому суд приходить до висновку, що вона має право після розірвання шлюбу й надалі іменуватися цим прізвищем.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.12,19,81,200,259,264,265 ЦПК, ст.ст.110,112 Сімейного Кодексу України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 23 вересня 2023 року Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис 1208 - розірвати.
Відповідачу залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник позивача: адвокат Єлісєєв Дмитро Олексійович, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №4644 від 27.09.2013, адреса: 65020, м.Одеса, вул. Ковальська, буд.25, оф.1

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт № НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 28.05.2024.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Наталя ПЕТРОВА