Справа № 203/2444/24
Провадження № 2/0203/1181/2024
УХВАЛА

21 травня 2024 року у місті Дніпрі суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська Ханієва Ф.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа: ОСОБА_2 про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

14.05.2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 з позовом до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа: ОСОБА_2 про скасування арешту, в якому просить суд:

- скасувати арешт Реєстраційний номер обтяження: 11684580, Зареєстровано: 04.10.2011 18:07:22 за № 11684580 реєстратором: Дніпропетровська філія державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, 49005, Дніпропетровська обл., м. Дніпропетровськ, вул. Чернишевського, 32, 056- 713-81-41, 713-81-33, 713-81-36 Підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 13.09.2011р, 28683500, 13.09.2011, Кіровський ВДВС Дніпропетровського МУЮ, Головний державний виконавець О.С.Кім, Об`єкт обтяження: невизначене майно, все нерухоме майно Власник: ОСОБА_1 , Обтяжувач: Кіровський відділ державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.05.2024 року, цивільну справу № 203/2444/24, провадження № 2/0203/1181/2024, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М., яка передана судді канцелярією суду 16.05.2024 року.

Суд зазначає, що у ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначені вимоги до позовної заяви.

Суд, вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог ст. 175 ЦПК України.

В порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено доказів, що підтверджують вказані ним у позові обставини, а саме: відсутні відомості щодо майна позивача, відсутні відомості про вартість кожного об`єкта нерухомого майна, арешт з якого позивач просить зняти.

Вказані вище недоліки не дають можливості судді правильно визначитись з підсудністю цивільної справи, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 30 ЦПК України, позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

У позовній заяві взагалі не зазначено та не надано доказів, яке нерухоме майно належне позивачу, яким він не може розпорядитися через наявність арешту на це майно.

Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частинами 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету.

Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», частиною першою статті 9 Закону № 3674-VI передбачено сплату судового збору за місцем розгляду справи із зарахуванням його до спеціального фонду Державного бюджету України. При цьому місце розгляду справи судом визначається відповідно до вимог закону, зокрема, статей 107 - 114, 251, 257, 260, 269, 287, 291, 323, 363, 389-1, 389-7, 392, 400 ЦПК. Встановивши, що судовий збір сплачено не за місцем розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та пропонує сплатити судовий збір до бюджету за місцем розгляду справи (стаття 121 ЦПК) і одночасно цією ж ухвалою відповідно до Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного або місцевого бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2013 року № 787 та зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25 вересня 2013 року за № 1650/24182, вирішує питання про повернення помилково сплаченого судового збору.

Так, до позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору № 9915-8130-5142-4915 від 01.05.2024 року на суму 1211,20грн.

Разом з тим, відповідно до акту Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14.05.2024 року, при проведенні реєстрації в КП «Д-3» квитанції про сплату судового збору № 9915-8130-5142-4915 від 01.05.2024 року на суму 1211,20грн, було виявлено, що дана платіжна інструкція вже зареєстрована в обліково-статистичній картці по справі № 203/1137/24 (провадження № 2/0203/823/2024) за позовною заявою ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа: ОСОБА_2 про скасування арешту, яка ухвалою судді від 02.05.2024 року (суддя Ханієва Ф.М.) була повернута позивачу.

Отже, до позовної заяви позивачем не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд, вирішуючи питання щодо залишення без руху позовної заяви, також керується практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

У свою чергу, суд звертає увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене вище, суд доходить висновку, що позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням йому строку для усунення недоліків позовної заяви, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа: ОСОБА_2 про скасування арешту залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Визначені недоліки позовної заяви позивачу усунути шляхом надання суду виправленої редакції позовної заяви відповідно до кількості сторін з зазначенням:

- обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- доказів, що підтверджують вказані позивачем у позові обставини, а саме: відомостей щодо майна позивача, про вартість кожного нерухомого майна (якщо декілька); відомості про нерухоме майно, належне позивачу, яким він не може розпорядитися через наявність арешту на це майно;

- оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1211,20грн.

Копію ухвали направити позивачу.

Суд роз`яснює позивачу, що у випадку, якщо недоліки заяви не будуть усунені у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ф.М. Ханієва