Справа №403/376/21 провадження № 2/403/67/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 травня 2024 року с-ще Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення з останньої грошових коштів, отриманих за договором позики від 30 червня 2021 року в розмірі 1800,00 грн..

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суддя відкриває провадження у справі за відсутності, крім іншого, підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно положень ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви додане клопотання про відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення її від сплати судового збору з огляду на те, що, будучи пенсіонером, вона отримує невисоку пенсію, не має інших доходів та через скрутне матеріальне становище не має змоги сплатити судовий збір по справі.

При вирішенні вказаного клопотання суддя приходить до висновку про відмову в його задоволенні з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно положень ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2021 рік» (на дату звернення позивача до суду) прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2021 року був визначений у розмірі 2270 грн. 00 коп.. Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи ціну позову (1800,00 грн.), розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем на користь держави за подання до суду позовної заяви майнового характеру, становить 908 грн. 00 коп. (0,4 х 2270 грн. 00 коп.).

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст.8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в ст.5 цього Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим ст.5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним (правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 14 січня 2021 року у справі №940/2276/18).

Отже, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ч.ч.1, 3 ст.12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Натомість визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обгрунтовується рівень її майнового стану та вичерпного переліку яких закон не містить.

З урахуванням викладеного, оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення Європейського суду з прав людини у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

На підтвердження майнового стану та неможливості сплати судового збору позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви була додана копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України про суми виплачених їй доходів за період з 01.10.2020 року по 31.03.2021 року, з яких вбачається здійснення у 1-му кварталі 2021 року соціальної виплати позивачу в розмірі 140,39 грн..

Зазначені відомості не можуть бути достатнім доказом на підтвердження перебування позивача ОСОБА_1 у такому фінансовому стані, який перешкоджає сплаті нею судового збору у визначеному законом розмірі, оскільки вони не містять інформації про доходи позивача за повний 2020 рік (рік, що передував її зверненню до суду), охоплюючи лише шестимісячний період (три останні місяці 2020 року та перші три місяці 2021 року).

Письмових доказів на підтвердження невисокого розміру отримуваної позивачем пенсії до клопотання додано не було, як і не було надано доказів наявності у позивача статусу малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність (1854,00 грн. в розрахунку на місяць), що могло б беззаперечно свідчити про її скрутне матеріальне становище.

Сама ж по собі обставина досягнення позивачем ОСОБА_1 на дату звернення до суду пенсійного віку, що безпосередньо вбачається із дати її народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 , також не є обставиною, яка унеможливлює сплату нею судового збору у визначеному законом розмірі, оскільки згідно приписів ст.5 Закону України «Про судовий збір» наявність в особи соціального статусу пенсіонера не надає їй, як позивачу, пільг щодо сплати судового збору.

З огляду на викладене, додана позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України не може свідчити про дійсний майновий стан позивача з огляду на ненадання до суду інших відомостей щодо розміру отримуваної нею пенсії, наявності чи відсутності у неї майна та майнових прав (вкладів в банківських установах, нерухомого та рухомого майна, з якого отримується дохід, державної допомоги, сукупного доходу родини, наявність утриманців тощо).

Жодного обгрунтування наявності умов для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, передбачених ч.1 ст.8 «Про судовий збір», зокрема за субєктним та предметним застосуванням, позовна заява не містить. Належних та достатніх доказів на підтвердження існування таких умов позивачем до позовної заяви також додано не було.

За вказаних обставин позивачем ОСОБА_1 не було доведено існування об`єктивної неможливості сплати нею судового збору в сумі 908,00 грн. за подання до суду позовної заяви майнового характеру.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення її від сплати судового збору, що, як наслідок свідчить про невиконання позивачем вимог ч.4 ст.177 ЦПК України та є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 для виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України необхідно надати до суду оригінал квитанції (іншого платіжного документа) на підтвердження сплати нею судового збору у встановленому законом розмірі за одну позовну вимогу майнового характеру в сумі 908 грн. 00 коп. за наступними реквізитами:

отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг.с-ще Устин/22030101;

код отримувача (ЄДРПОУ): 37918230;

банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок: UA0011555;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

(судовий збір (Державна судова адміністрація України);

призначення платежу: *;101; __ (реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___ (ПІБ позивача), Устинівський районний суд Кіровоградської області.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначений недолік позовної заяви та спосіб його усунення.

Відповідно до приписів ч.2 ст.185 ЦПК України, з урахуванням характеру встановленого суддею недоліку позовної заяви, позивачу ОСОБА_1 необхідно встановити строк для його усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення їй копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.177, 185, 258, 260, 261, 353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення її від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення їй копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі виконання нею вимог ч.4 ст.177 ЦПК України відповідно до ухвали суду, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивачем не буде усунутий недолік позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію даної ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя С.Ю.Атаманова