СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5183/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кравченка Ю.В., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву представника позивача, ОСОБА_1 , про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 29 жовтня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕЖА НЕТ» про захист честі і гідності, визнання поширеної інформації недостовірною та спростування недостовірної інформації,

В С Т А Н О В И В

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕЖА НЕТ» про захист честі і гідності, визнання поширеної інформації недостовірною та спростування недостовірної інформації.

29 жовтня 2024 року суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

13 листопада 2024 року представник позивача ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у зазначеній ухвалі суду.

В обґрунтування заяви зазначає, що 03 вересня 2024 року суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, у якій визначив проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження і призначив підготовче засідання у справі на 03 жовтня 2024 року на 11 годину 00 хвилин у приміщенні Святошинського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Якуба Коласа, 27-а, каб. N? 222).

У зазначене судове засідання з`явився представник позивача, адвокат Катрук Євген. На підставі клопотання відповідача, який не з`явився в судове засідання, підготовче засідання було відкладено на 29.10.2024 на 12:00. 29.10.2024 в засідання з`явились представник позивача - адвокат Пилипенко Валентина та представник відповідача - адвокат Решнюк Анатолій. Останній в судовому засіданні заявив клопотання про долучення доказів. Представник позивач заперечував, посилаючись на те, що представником відповідача було порушено порядок та строк подання доказів у справі. Суд задовільнив клопотання представника відповідача, зазначивши, що всі докази будуть досліджені судом на відповідній стадії судового процесу. Представник відповідача вручив примірник клопотання про долучення доказів представнику позивача прямо в судовому процесі.

Після закінчення засідання представники сторін були ознайомлені під підпис із датою та часом призначення наступного судового засідання. Натомість в ухвалі від 29.10.2024 зазначено таке: "Позивач та його представник у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час і місце підготовчого засідання були повідомлені належним чином. Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, про дату, час і місце підготовчого засідання був.

Дослідивши заяву, суд дійшов таких висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Частиною 2 ст. 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. ч.1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частина 4 статті 263 ЦПК України передбачає врахування висновків щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до постанови Верховного Суду у справі № 369/8367/16-ц від 14.01.2019 описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. При цьому, не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Аналогічне визначення викладене у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020.

Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення (постанова КЦС ВС від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17).

У підготовче засідання, призначене на 29.10.2024, учасники справи не з`явились, тому в силу приписів статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання не здійснювалося. Долучення доказів представником відповідача, їх вручення представнику позивача відбулися поза межами судового засідання.

За таких обставин, підстави для виправлення описки в ухвалі суду від 29.10.2024 відсутні, тому у задоволенні заяви суд відмовляє.

Керуючись ст. 258-261, 269, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача, ОСОБА_1 , про виправлення описки в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 29 жовтня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕЖА НЕТ» про захист честі і гідності, визнання поширеної інформації недостовірною та спростування недостовірної інформації відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко