Справа № 369/4132/23
Провадження № 2/369/978/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2024 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Херенковій К. К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 369/4132/23 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз про захист прав споживачів, за зустрічним позовом Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з газорозподільної мережі та витрат, пов`язаних з експертизою лічильника газу,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ ОГС Київоблгаз про захист прав споживачів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що 18 серпня 2022 року стосовно неї за результатами перевірки засобу вимірювальної техніки (ЗВТ) був складений акт про порушення № 2117, демонтований лічильник та встановлено ЗВТ з обмінного фонду. Цього ж дня ЗВТ був направлений на експертизу. Акт про порушення був розглянутий комісією АТ ОГС Київоблгаз. За результатами розгляду Акт було вирішено задовольнити у повному обсязі та скласти акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості. За результатами проведеної експертизи встановлено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ.

В зв`язку з цим споживачу була направлена претензія на суму 39 937,31 грн заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм та обсяг природного газу та його вартість.

Позивач вважає рішення комісії для проведення експертизи та рішення комісії за результатами розгляду акту про порушення такими, що прийняті з порушенням вимог законодавства, що свідчить про безпідставність вимог про сплату споживачем вартості проведення експертизи та вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу. Позивач переконана, що комісія для проведення експертизи засідала не у повному складі, тобто її склад не відповідав вимогам Кодексу ГРС.

Крім того, позивач вважає, що у її діях відсутні порушення положень Кодексу ГРС, оскільки за виявленого в ході експертизи факту несанкціонованого втручання в його роботу не призвели до викривлення результатів вимірювання витрат газу.

Також позивач зауважує, що комісія з проведення експертизи не врахувала факт проведення повірки лічильника у 2013 році, а тому які дії з пломбою лічильника проводилися споживачу невідомо. Не зазначено комісією типу пломби, з якою порівнювався відтиск на пломбі ЗВТ споживача.

Враховуючи вищенаведене, позивач просить суд визнати неправомірним та скасувати рішення комісії про проведення експертизи лічильників газу, оформлені Актом експертизи КВ № 0001668 від 25 серпня 2022 року, а також протоколом № 10012 від 27 вересня 2022 року, прийняте за результатами розгляду акту про порушення № 2117 від 18 серпня 2022 року, а також вирішити питання про розподіл судових витрат.

Києво-Святошинський районний суд Київської області ухвалою від 27 березня 2023 року відкрив провадження у порядку спрощеного позовного провадження, призначив судове засідання.

У липні 2023 року АТ ОГС Київоблгаз звернулося до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з газорозподільної мережі та витрат, пов`язаних з експертизою лічильника газу.

Мотивуючи вимоги, Товариство посилається на те, що в ході проведення повірки лічильників населення у ОСОБА_1 - власника будинку за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено наявність ознак несанкціонованого втручання в ЗВТ, зокрема, заводська пломба на обліковому механізмі не співпадає з пломбою, котра була встановлена при випуску лічильника заводу виробника. Працівниками Товариства був складений акт про порушення, акт про демонтаж лічильника, ЗВТ був демонтований та направлений на експертизу. За результатами проведення експертизи факт несанкціонованого втручання в ЗВТ був підтверджений.

В подальшому акт про порушення був розглянутий та прийнято рішення про задоволення його у повному обсязі та складення акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу на суму 39 937,31 грн. В порядку досудового врегулювання спору споживачу була направлена претензія про сплату коштів за актом-розрахунком та актом про проведення експертизи. Кошти споживач станом на час звернення до суду не сплатила.

За таких обставин АТ ОГС Київоблгаз просить суд стягнути з ОСОБА_1 вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу на суму 39 937,31 грн, витрати на проведення експертизи лічильника газу на суму 7 948,81 грн і вирішити питання про розподіл судових витрат.

Києво-Святошинський районний суд Київської області ухвалою від 14 вересня 2023 року прийняв зустрічну заяву АТ ОГС Київоблгаз до ОСОБА_1 про відшкодування обсягів донарахованого природного газу до розгляду, об`єднав в одне провадження з позовом ОСОБА_1 до АТ ОГС Київоблгаз про захист прав споживачів, призначив підготовче засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 листопада 2023 року закрито підготовче провадження.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи сповіщена належним чином, представник позивача на адресу суду направив заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав.

Відповідач АТ ОГС Київоблгаз в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, причини неявки не повідомив.

Відповідно до вимог частини першої, третьої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

У зв`язку з неявкою сторін в силу частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з частини п`ятої статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 30 вересня 2022 року у справі № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, доводи сторін, викладені в заявах по суті спору, викладені в позові, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд встановив, що наказом АТ ОГС Київоблгаз від 08 липня 2022 року № 01/10-68-0422 створено склади комісій для проведення експертиз ЗВТ та/або пломб, які надходять до метрологічного центру відділу лабораторних вимірів управління метрології.

18 серпня 2022 року Києво-Святошинське відділення АТ ОГС Київоблгаз склало Акт про порушення № 2117, за змістом якого було виявлене та зафіксоване несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ за адресою: АДРЕСА_1 . Порушення усунуто шляхом демонтування зазначеного ЗВТ ПЛГ Візар G-6, № 0092785, 2001 року випуску, та встановлення замість нього лічильника з обмінного фонду, що підтверджується копією акта № о/р від 18 серпня 2022 року та копією акта про усунення порушення від 18 серпня 2022 року. Акт про порушення підписаний представником споживача ОСОБА_2 . Зауважень щодо змісту акт не містить.

Відповідно до Протоколу щодо направлення ЗВТ на експертизу від 18 серпня 2022 року представника споживача ОСОБА_2 повідомлено про дату, час та місце проведення експертизи та про право бути присутньою.

В акті експертизи лічильника від 25 серпня 2022 року № КВ0001668 зафіксовано висновок експертизи, виявлено втручання. Лічильник повернуто до відділення для передачі абоненту. Акт підписаний споживачем, зауважень щодо проведення експертизи не містить.

Наказом АТ ОГС Київоблгаз від 19 вересня 2022 року № 01Но-106-0922 затверджено склад комісії для розгляду актів про порушення, виявлені в зоні розташування Києво-Святошинського відділення АТ ОГС Київоблгаз.

У протоколі засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС від 27 вересня 2022 року № 10012 зазначено, що комісія шляхом аналізу інформації в акті про порушення дійшла висновку про його повне задоволення та складання акту розрахунку необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу.

03 листопада 2022 року АТ ОГС Київоблгаз направило ОСОБА_1 претензію на суму 39 937,31 грн.

Відповідно до листа Міністерства економіки України від 16 листопада 2022 року № 3421-07/78845-07 повірка лічильника була проведена у 2013 році ДП Укрметртестстандарт.

Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.

Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.

Згідно з положеннями статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності в такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторін. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам доказів не збирає.

Відповідно до вимог статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Положеннями статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем, у тому числі умови забезпечення комерційного приладового обліку природного газу в газорозподільній системі та визначення його об`ємів і обсягів передачі до/з газорозподільної системи, у тому числі в розрізі суб`єктів ринку природного газу визначені Кодексом газорозподільних систем затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 30 вересня 2015 року № 2494.

Згідно пункту 3 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем дія цього Кодексу поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників.

Відповідно до глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2494 від 30 вересня 2015 року, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Главою 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30 вересня 2015 року, передбачено, що оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у таких випадках: 1) несвоєчасна та/або неповна оплата послуг згідно з умовами договору розподілу природного газу; 2) відсутність підтвердженого обсягу природного газу по об`єкту споживача та/або його постачальнику; 3) подання споживачем або його постачальником (який уклав з Оператором ГРМ договір на виконання робіт, пов`язаних з припиненням/обмеженням газопостачання споживачам) письмової заяви про припинення газопостачання; 4) відмова споживача від встановлення лічильника газу, що здійснюється за ініціативи та за кошти Оператора ГРМ, з урахуванням Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу»; 5) неповернення оператору ГРМ заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу чи розірвання договору розподілу природного газу; 6) несанкціонований відбір природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи ГРМ; 7) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 8) визнання в установленому порядку аварійним станом газорозподільної системи та/або ліквідація наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт; 9) наявність заборгованості за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ; 10) необґрунтована відмова від підписання акта наданих послуг та/або акта приймання-передачі природного газу (норма застосовується по об`єкту споживача, що не є побутовим); 11) в інших випадках, передбачених законодавством. Постачальник має право обмежувати (припиняти) постачання газу споживачу відповідно до порядку, встановленого законодавством. Підставою для припинення газопостачання (як оперативно-господарської санкції) є порушення, яке визначене главою 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем, факт якого фіксується у відповідному акті про порушення, який у випадку підтвердження порушення підлягає задоволенню на підставі прийнятого рішення комісії постачальника, що оформляється протоколом.

Відповідно до Розділу ХІ глави 5 (порядок оформлення акта про порушення) п.п. 10, 11 (порядок оформлення акта про порушення) Кодексу газорозподільних систем (порядок оформлення акта про порушення), затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року № 2494, споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості

ОСОБА_1 , не погоджуючись з нарахуванням їй необлікованого обсягу вартості природного газу, вважає, що її право може бути поновлене шляхом скасування рішення комісії для проведення експертизи лічильників газу, оформлені актом експертизи від 25 серпня 2022 року та рішення комісії Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз», оформлене протоколом № 10012 від 27 вересня 2022 року, прийняте за результатами розгляду акту про порушення № 2117 від 18 серпня 2022 року.

Кодекс газорозподільних систем роз`яснює, що експертиза засобу вимірювальної техніки/експертиза пломб комплекс заходів, які здійснюються комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом Оператора ГРМ, або суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання.

Згідно з пунктом 9 Розділу 2 Кодексу ГРС у разі виникнення між суміжними суб`єктами ринку газу (крім споживачів) спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму газу або технічних та метрологічних характеристик ЗВТ сторони (або одна зі сторін) мають право вимагати проведення експертизи ЗВТ та/або пломб, перевірки метрологічних характеристик ЗВТ (експертної чи позачергової повірки) у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до пункту 9 Розділу 8 Кодексу ГРС до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення Оператор ГРМ має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора ГРМ (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу.

Порядок проведення експертизи ЗВТ та пломб визначений у Розділі 10 Кодексу ГРС.

За змістом пунктів 2, 3 цього Розділу після зняття ЗВТ та/або пломби, пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу, чи гвинта, на якому закріплено пломбувальний матеріал (далі - пломба), у присутності сторін пломба або ЗВТ пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або в транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена в паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером та, за бажанням, пломбою споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу). При цьому представник Оператора ГРМ складає протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу (по одному екземпляру для кожної сторони), в якому чітко зазначає:

1)поштову адресу місця проведення експертизи;

2)дату та орієнтовний час проведення експертизи (у випадку проведення експертизи ЗВТ та/або пломби суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», Оператор ГРМ зазначає кінцевий строк, до якого має бути передано ЗВТ та/або пломбу до такого суб`єкта);

3)контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо проведення експертизи);

4)сторону, відповідальну за доставку ЗВТ та/або пломби на експертизу;

5)дату останньої повірки ЗВТ.

Під час складання протоколу щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу сторона, яка ініціювала експертизу, визначає, ким буде здійснюватися така експертиза (комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом Оператора ГРМ, або суб`єктом судово-експертної діяльності, діяльність якого регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Експертиза ЗВТ та/або пломби має бути проведена протягом десяти робочих днів з дня складання протоколу (крім випадку проведення експертизи ЗВТ та/або пломби суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Сторона, відповідальна за доставку ЗВТ та/або пломби, визначається за домовленістю сторін (в іншому разі - Оператором ГРМ). Сторона, відповідальна за доставку ЗВТ та/або пломби на експертизу, персонально відповідає за цілісність пломби, встановленої на пакеті (тарі).

У разі відмови споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) від поставлення підпису в протоколі про направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу про це в протоколі робиться відповідний запис, а його другий екземпляр надсилається поштою.

Експертизу ЗВТ та/або пломби проводить комісія, до складу якої має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів.

Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику від метрологічної організації та територіального органу Регулятора.

У разі відмови метрологічної служби або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі таких представників.

Остаточний склад комісії з проведення експертизи ЗВТ та пломб затверджується наказом Оператора ГРМ.

За вимогою однієї зі сторін до проведення експертизи в конкретному випадку можуть бути додатково залучені представники виробника ЗВТ чи виробника пломби. Уповноважені особи при собі повинні мати документ, який посвідчує їх особу, та оригінал листа від виробника за підписом керівника, завірений печаткою (за наявності), в якому чітко зазначені уповноважені від виробника особи для участі в експертизі та їх кваліфікація.

Відповідно до пунктів 8, 9 Глави 5 Розділу XI Кодексу ГРС акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає:

1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення;

2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення;

3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії).

До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів.

Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора.

У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника.

Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ.

За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку.

АТ «ОГС «Київоблгаз» надало до суду копію наказу від 08 липня 2022 року № 01Но-68-0722, яким затверджено склад комісії з проведення експертизи лічильників газу у такому складі: голова комісії ОСОБА_3 , члени комісії: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , представник відділу економічної безпеки АТ «Київоблгаз», представник ДП «Київоблстандартметрологія», документознавець канцелярського відділу та архіву (юрист), фахівець з договірних відносин 1-ої категорії АТ «Київоблгаз», представник управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у м. Києві та Київській області, представник районних відділень/дільниць (територіальних структурних підрозділів) АТ «Київоблгаз».

Згідно з Актом експертизи лічильника газу від 25 серпня 2022 року КВ № 0001668 експертизу лічильника проводила комісія у складі інженерів з метрології 1-ої категорії метрологічного центру ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , представника «Київоблстандартметрологія» ОСОБА_9 та головного фахівця з фінансово-економічної безпеки ОСОБА_10 .

Відповідно до наказу від 19 вересня 2022 року № 01Но-106-0922, яким затверджено склад комісії з проведення експертизи лічильників газу у такому складі: голова комісії ОСОБА_11 , заступник голови комісії ОСОБА_12 , секретар комісії ОСОБА_13 , члени комісії ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 (фахівці 1 категорії відділу комерційного балансування) ОСОБА_18 (юрист), представник управління у Київській області АО «Правовий Альянс».

Згідно з протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення № 10012 від 27 вересня 2022 року засідання відбулось за участю голови комісії ОСОБА_11 , заступника голови комісії ОСОБА_12 , секретаря комісії ОСОБА_13 та членів комісії ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

Водночас, відповідно до листа ДП «Київський обласний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 25 лютого 2016 року, ДП «Київоблстандартметрологія» відмовило АТ «Київоблгаз» у призначенні на постійній основі своїх представників для включення їх у склад комісії для розгляду актів про порушення, зазначивши,що робота працівників ДП «Київоблстандартметрологія» в комісії для розгляду актів про порушення не передбачена нормативно-правовими актами та Статутом підприємства.

Отже, відповідно до положень Кодексу ГРС не є обов`язковою присутність всього складу комісії, затвердженого наказами АТ «ОГС «Київоблгаз» від 08 липня 2022 року № 01Но-68-0722 та від 19 вересня 2022 року № 01Но-106-0922, а у разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника. Водночас, склад комісії, який проводив експертизу лічильника газу та розглядав акт про порушення не суперечить вимогам Кодексу ГРС, що спростовує доводи споживача щодо неналежного складу комісії в зв`язку з відсутністю деяких членів комісії, визначених у наказі АТ «ОГС «Київоблгаз».

Щодо доводів ОСОБА_1 про відсутність в діях позивача порушень Кодексу ГРС суд дійшов такого висновку.

Згідно з підпунктом 3 пункту 1 підрозділу 2 Розділу ХІ Порядок перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень вимог цього Кодексу Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу).

Кодекс ГРС містить роз`яснення про те, що несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу

Отже, Кодекс ГРС визначає обов`язковою умовою для здійснення перерахунку (донарахування) об`ємів природного газу факт втручання в роботу ЗВТ, наслідком якого стало некоректне обчислення лічильником обсягів спожитого природного газу.

В Акті експертизи лічильника від 25 серпня 2022 року № КВ 0001668 зафіксовано, зокрема, те, що відліковий механізм виймався та розбирався. У пункті 2 зафіксовано втрату тиску лічильника 21,20 мм вод ст. при Q max, а також похибку лічильника за об`ємної витрати Q max = -0,12%, 0,2 Q max = 1,02 %, Q min = - 5,15 %. Зауважень щодо проведення експертизи у відповідній графі цього акта споживачем не зазначено. Отже, споживач, підписуючи акт, погодилася зі всіма викладеними у ньому відомостями.

Враховуючи те, що в ході експертизи були встановлені похибки лічильника за об`ємної витрати, встановлення факту втручання, зокрема виймання та розбирання відлікового механізму, відсутність інших доказів на спростування вини споживача у втручанні в роботу ЗВТ, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 в цій частині. Суд надає оцінку також листу Міністерства економіки України від 09 грудня 2022 року № 3421-07/78845-07, за змістом якого повірка лічильника була проведена у 2013 році ДП «Укрметртестстандарт», та зауважує, що зазначений лист не містить доказів того, яким чином здійснювалася повірка лічильника та чи відбувалося втручання у роботу ЗВТ, заміна пломб тощо. Отже, зазначений доказ є недостатнім в розумінні статті 80 ЦПК України.

Не спростовують наявність вини споживача у порушенні вимог Кодексу ГРС і посилання ОСОБА_1 на порушення порядку періодичної повірки ЗВТ по об`єктах побутових споживачів, оскільки зводяться до перевірки виконання повноважень надавачем послуг з розподілу природного газу, натомість не спростовують факт втручання споживача в роботу ЗВТ.

Доводи позивача ОСОБА_1 щодо відсутності зразків відбитків повірочного тавра під час проведення експертизи також не заслуговують на увагу, оскільки таких зауважень не висловила споживач під час проведення експертизи лічильника, що підтверджується відсутністю відповідної інформації у Акті проведення експертизи лічильника.

За таких обставин суд не встановив підстав для визнання незаконним та скасування акту про проведення експертизи та Протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС від 27 вересня 2022 року.

Відповідно до пункту 9 Підрозділу 10 Розділу Х витрати, пов`язані з проведенням такої експертизи, мають бути компенсовані їх ініціатором, а якщо за результатами експертизи ЗВТ та/або пломби буде підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, витрати, пов`язані з проведенням такої експертизи, та інші витрати, передбачені пунктом 8 глави 9 цього розділу Кодексу, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ).

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що оскільки підставою для донарахування необлікованого обсягу природного газу є встановлення факту втручання в роботу ЗВТ у встановленому Кодексом ГРС порядку, а така підстава в ході судового розгляду встановлена, то позовні вимоги АТ «ОГС «Київоблгаз» про стягнення відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з газорозподільної мережі та витрат, пов`язаних з експертизою лічильника газу є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Отже, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 , а зустрічні позовні вимоги АТ «ОГС «Київоблгаз» підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За таких обставин сплачений за зустрічний позов судовий збір у розмірі 2 684,00 грн підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь АТ «ОГК «Київоблгаз».

Керуючись ст. ст. 12, 13, 48, 51, 76, 81, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз про захист прав споживачів.

Задовольнити зустрічний позов Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз до ОСОБА_1 про відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з газорозподільної мережі та витрат, пов`язаних з експертизою лічильника газу.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз () відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з газорозподільної мережі та витрат, пов`язаних з експертизою лічильника газу на загальну суму 47 886 (сорок сім тисяч вісімсот вісімдесят шість) грн. 12 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз () судовий збір у розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. О. Фінагеєва