У Х В А Л А

про залишення позову без руху

03 грудня 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про відшкодування шкоди

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла вищезазначена позовна заява про відшкодування шкоди у розмірі 27000119,56 євро.

Ухвалою суду від 22 березня 2024 року відмовлено у відкритті провадження у справі.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2024 року ухвалу суду від 22 березня 2024 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

02.12.2024 року матеріали цивльної справи було передано судді для продовження розгляду.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд вбачає підстави для залишення позову без руху та надання позивачу процесуального строку для усунення недоліків позову.

У відповідності до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Проте в матеріалах справи відсутні копії всіх документів, що додаються до позовної заяви для відповідача.

У відповідності до положень ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням ціни позову судовий збір становить 15 140 грн.

Водночас позивач сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та просить суд звільнити від сплати решти суми судового збору, або зменшити розмір судового збору до 1211,20 грн., чи до 3028 грн., оскільки у нього відсутній дохід за 2023 рік.

На обґрунтування звільнення від сплати судового збору, позивач надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків №1013-24-01935 від 06.03.2024 року.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною третьою цієї статті з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, зокрема, у випадку якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом,а необов`язкомсуду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Відповідно до статті 12 ЦПК України особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Враховуючи викладене, суд приходить висновку про те, що надана довідка про доходи позивача за 2023 рік не підтверджує реальний фінансовий стан сторони, а також неможливість сплати судового збору в повному обсязі.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

З урахуванням зазначеного, позивачу необхідно надати до суду копії усіх додатків до позову для відповідача, докази сплати судового збору в розмірі 13 928 грн. 80 коп., або належні та достатні докази, які б могли бути підставою для звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про відшкодування шкоди залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА