Справа № 461/1982/24
У Х В А Л А
про відкриття провадження у справі
13 березня 2024 року. м. Львів
адвокат Винниченко М.П. в інтересах ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 звернувся до Галицького районного суду м. Львова з позовом Львівської міської ради, Виконавчого комітету Львівської міської ради, Львівського центру надання послуг учасникам бойових дій, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради, в якому просить визнати протиправними дії Львівської міської ради, Виконавчого комітету Львівської міської ради, Львівського центру надання послуг учасникам бойових дій щодо розгляду заяви про надання щорічної адресної допомоги чи навчання та оздоровлення у розмірі 50 000,00 грн. дітям загиблих Захисників чи захисниць України та дітям осіб з інвалідністю внаслідок 1 групи, з проханням призначити дитині ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 щорічну адресну допомогу на навчання та оздоровлення; зобов`язати Львівську міську раду, Виконавчий комітет Львівської міської ради, Львівський центр надання послуг учасникам бойових дій призначити дитині ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 щорічну адресну допомогу чи навчання та оздоровлення у розмірі 50 000,00 грн. дітям загиблих Захисників чи захисниць України та дітям осіб з інвалідністю внаслідок 1 групи, та стягнути з відповідачів понесені судові витрати.
Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.
Підстав, визначених ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі немає.
З врахуванням положень ч.2 ст.32 ЦПК України, вважаю, що слід прийняти справу до свого провадження.
Разом з тим, вказана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до ст.274 ЦПК України та її розгляд необхідно здійснювати за правилами загального позовного провадження. Відтак, справу необхідно прийняти до провадження, з метою виконання вимог, передбачених ч.1 ст.189 ЦПК України, розпочати підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі.
Крім того, разом з позовною заявою, позивач просить звільнити її від сплати судового збору на підставі п.8 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» або відстрочити сплату судового збору
Вивчивши клопотання та додані до нього документи, суд доходить наступного висновку.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).
Відповідно до ст. 2 Закону України "Про судовий збір", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Стаття 5 Закону № 3674-VI містить вичерпний перелік позивачів, які звільнені від сплати судового збору в усіх судових інстанціях.
Так, зокрема, від сплати судового збору звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи.
Так, суд зауважує, що пільга, яка передбачена пунктом 8 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", не поширюється на позивача, оскільки позивач самостійно не має статусу громадянки, віднесеної до категорії осіб з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи.
Разом з тим, згідно з ч. 1 та ч. 3 ст.136ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням розстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо позивачем є, зокрема: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.
Судом встановлено, що позивач має на утриманні дитину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3 , виданим Личаківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби ЛМУЮ, актовий запис №274.
Відповідно до положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободта прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.
У зв`язку з цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності Цивільного процесуального кодексу України, Закону України «Про судовий збір», а також іншим нормативно-правовим актам України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.
Отже, з матеріалів справи вбачається, що підстави наведені позивачем для відстрочення сплати судового збору є поважними, а тому суд вважає за можливе задовольнити клопотання представника позивача та відстрочити позивачу сплату судового збору за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі.
Керуючись ст.ст.187-192, 258-261, 353 ЦПК України, суддя,-
Клопотання адвоката Винниченка Михайла Петровича в інтересах ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.
Клопотання адвоката Винниченка Михайла Петровича в інтересах ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - задовольнити.
Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі.
Прийняти позовну заяву адвоката Винниченка Михайла Петровича в інтересах ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Львівської міської ради, Виконавчого комітету Львівської міської ради, Львівського центру надання послуг учасникам бойових дій, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.
З метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України, розпочати підготовче провадження у справі.
Надіслати відповідачеві копію позовної заяви з доданими до неї документами.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали, протягом якого відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Роз`яснити відповідачу, що відповідно до вимог частини 4 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
У строк для подання відзиву, відповідно до частини 1 статті 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин 3 5 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Відповідач не пізніше ніж у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив, має право надати свої заперечення або письмові пояснення щодо відповіді на відзив, оформлені у відповідності з вимогами частин 3 5 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, копія яких одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Запропонувати третій особі протягом 5-ти днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду письмові пояснення щодо позову, копії яких разом з доданими до них документами надіслати (надати) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) їх до суду, в яких викласти свої аргументи, міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову.
Роз`яснити сторонам та іншим учасникам справи, що відповідно до вимог статті 83 Цивільного процесуального кодексу України, позивач, особи яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви; відповідач, повинний подати суду докази разом з поданням відзиву. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мисько Х.М.