КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2024 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Верланов С.М., Невідома Т.О.,

секретар Цуран С.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Скріжалєвською Любов`ю Петрівною, на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 26 липня 2023 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в розпорядженні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку та позбавлення права користування,

за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Сташкова А.Г., Шоста Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту проживання однією сім`ї без реєстрації шлюбу, визнання заповіту недійсним та усунення від права на спадкування, визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування, яка об`єднана зі справою 757/34983/19-ц

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням шляхом вселення,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , з урахуванням уточнених позовних вимог про усунення перешкод в розпорядженні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку та позбавлення права користування (т. 1 а.с. 4-5, 163-164).

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ПН КМНО Сташкова А.Г., Шоста Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту проживання однією сім`ї без реєстрації шлюбу, визнання заповіту недійсним та усунення від права на спадкування, визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування (т. 1 а.с. 80-84).

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.03.2017 було прийнято зустрічну позовну заяву (т. 1 а.с. 102.)

Також, ОСОБА_1 у липні 2017 року було подано позовну заяву до ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням шляхом вселення (т. 4 а.с. 2-7).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.03.2021 об`єднано в одне провадження цивільну справу № 757/43054/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в розпорядженні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку, виселення та позбавлення права користування,

за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ПН КМНО Сташкова А.Г., Шоста Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту проживання однією сім`ї без реєстрації шлюбу, визнання заповіту недійсним та усунення від права на спадкування, визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування

зі справою № 757/34983/19-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням шляхом вселення. Присвоєно об`єднаній справі № 757/43054/16-ц (т. 3 а.с. 246).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.07.2023 цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в розпорядженні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку, виселення та позбавлення права користування, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ПН КМНО Сташкова А.Г., Шоста Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту проживання однією сім`ї без реєстрації шлюбу, визнання заповіту недійсним та усунення від права на спадкування, визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування об`єднана зі справою № 757/34983/19-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням шляхом вселення залишено без розгляду (т. 5 а.с. 75-78).

В апеляційній скарзі, ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права просить скасувати ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вказує, що перед кожним засіданням до суду через канцелярію та електронним повідомленням направлялось клопотання про відкладення розгляду справи із зазначенням причин такого відкладення, тому у даному конкретному випадку, залишення без розгляду справи є порушенням права позивача на справедливий та законний розгляд (т. 5 а.с. 111-113).

Відзиву від учасників справи не надходило.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - Скріжалєвська Л.П. підтримала подану апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просила її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, в суді першої інстанції дана справа перебуває з 2016 року. У ході розгляду яка неодноразово відкладалась. Учасникам справи направлялись судові виклики про призначення дати наступного судового засідання.

У судове засідання, призначене на 27.06.2023, 12.07.2023 та 26.07.2023 сторони викликались судовими повістками про виклик, та SMS-повідомленням на телефонні номери (т. 5 а.с. 38, 42).

На зазначені дати представником ОСОБА_1 - Скріжалєвською Л.П. подавались електронні звернення у яких ставилось питання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою (у зв`язку із ускладненням перелому верхньої кінцівки, лікарняний лист продовжено до 13.07.2023, до 27.07.2023) (т. 5 а.с. 54, 73).

Згідно з частинами 1, 2 статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини 1, 2, 5 статті 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 643/856/15-ц, від 18.01.2022 у справі № 369/3184/19).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Відповідно до правової позиції, викладеної, зокрема, у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13 повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30.09.2020 у справі № 759/6512/17, від 07.12.2020 у справі № 686/31597/19, від 20.01.2021 у справі № 450/1805/18, від 16.08.2022 у справі № 128/2557/19, від 31.05.2023 у справі № 693/1116/20, від 10.01.2024 у справі № 456/1278/20.

Отже, із матеріалів справи вбачається, що судом повідомлялись учасники справи про дату та час наступного судового засідання, і обізнаність представника позивача про призначені судові засідання підтверджується поданими електронними зверненнями про відкладення розгляду справи.

Тобто, позивач була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи.

З огляду на те, що позивач за зустрічним позовом, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, тричі поспіль не з`явилася в судове засідання, не скористалася правом подати заяву про розгляд зустрічного позову за її відсутності, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги про те, що у разі повідомлення причини неявки в судове засідання позивача позов не може бути залишено без розгляду, відхиляються, оскільки наслідки повторної неявки позивача передбачені ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а заяви про розгляд справи за її відсутності подано не було.

З огляду на належне повідомлення представника ОСОБА_1 - Скріжалєвською Л.П. про дату, час та місце судового розгляду справи, які було призначено на 27.06.2023, 12.07.2023, 26.07.2023, безпідставними є доводи апеляційної скарги щодо невиконання судом першої інстанції норм процесуального права та неповідомлення заявниці про дату та час зазначеного судового засідання.

У цьому аспекті заслуговує на увагу також та обставина, що у апеляційної скарзі представник ОСОБА_1 - Скріжалєвська Л.П. підтверджує факт обізнаності про дату та час судового розгляду справи, які відбувались 27.06.2023, 12.07.2023, 26.07.2023, що підтверджується змістом поданого нею клопотання про відкладення розгляду справи.

Окрім того, листок непрацездатності, на який у електронних зверненнях посилалась позивач як на підставу неявки в судові засідання, був наданий лише на стадії апеляційного оскарження ухвали суду.

Враховуючи зазначене, слід звернути увагу на те, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення такої заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржене судове рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм процесуального права.

Таким чином доводи, наведені в апеляційній скарзі, фактично зводяться до переоцінки доказів та незгоди з висновками суду з їх оцінкою, а тому, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції всебічно і повно з`ясував обставини справи, дав об`єктивну оцінку зібраним і дослідженим доказам та обґрунтовано дійшов правильного висновку про залишення позову без розгляду.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, оскаржуване рішення підлягає залишенню без змін.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Скріжалєвською Любов`ю Петрівною, залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 26 липня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст складено 01 березня 2024 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді С.М. Верланов

Т.О. Невідома