Справа № 404/6730/23
Номер провадження 2/404/1529/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

22 травня 2024 року Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді Іванової Н.Ю.

при секретарі - Коцюбі Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Кіровського районного суду м. Кіровограда з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, просила суд визнати за нею додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті ОСОБА_4 , терміном два місяці після вступу рішення в законну силу.

Позов обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача, ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина, в тому числі на земельну ділянку та житловий будинок. Спадкоємцем першої черги після смерті батька, крім позивача, є її рідний брат ОСОБА_2 .

Вказано, що позивач не звернулась в 6-місячний строк від смерті спадкодавця, оскільки з початку війни законодавцем було запроваджено зупинення перебігу вказаного строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття. На початку серпня 2023 року вона вирішила звернутися до нотаріуса в подати заяву про прийняття спадщини. Нотаріус повідомила, що вже відкрита спадкова справа приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Панчишиною С.С. і саме до неї потрібно звертатись.

Звернувшись до приватного нотаріуса позивач отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій від 10 серпня 2023 року. Постанова мотивована тим, що ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини і рекомендував звернутися до суду для прийняття спадщини.

Позивач в обґрунтування поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька посилалась на те, що відповідно до постанови КМУ від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», яка діяла на момент смерті ОСОБА_4 , перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Позивач сподівалась, що в практичній площині до загального 6-місячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додається ще 4 місяці, і загалом буде 10 місяців, тобто якщо батько помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , то останній день для звернення з заявою для прийняття спадщини є 26 серпня 2023 року.

Постановою КМУ № 469 від 09 травня 2023 року, яка набрала чинності 19 червня 2023 року, строки прийняття спадщини в Україні повернуто до довоєнних норм, тобто дається шість місяців для того, щоб прийняти або відмовитися від спадщини. При цьому, не зазначено будь яких перехідних положень, щодо регулювання правовідносин, які виникли до внесення змін.

Приватним нотаріусом норму, яка регулювала особливості спадкування під час воєнного стану на момент смерті ОСОБА_4 не враховано, оскільки на момент звернення до нотаріуса вона втратила чинність. Тому просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18 вересня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 січня 2024 року залучено по справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 .

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12 березня 2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні.

Представник позивача, адвокат Тупало М.П. у судове засідання надав заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги позову підтримав та просив задовольнити.

Відповідачі у судове засідання не з`явились. Повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином. Правом на подання відзиву не скористались, будь яких заяв до суду не надходило.

Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно.

ОСОБА_4 на час відкриття спадщини був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач, ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження та свідоцтвом про укладення шлюбу.

Згідно довідки ОКП «КООБТІ» від 09 серпня 2023 року, ОСОБА_4 належить станом до 01 січня 2013 року на праві власності будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

З постанови приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Панчишиної С.С. від 10 серпня 2023 року №474/02-31 вбачається, що позивачу відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , оскільки нею пропущено строк на подання вказаної заяви.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Цивільного кодексу України.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21.

Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Крім того, відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Розглянувши матеріали цивільної справи, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог з огляду на нижчевикладене.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

З огляду на встановлені обставини, причини пропуску позивачем строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті батька є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними труднощами для вчинення цих дій.

Виходячи з вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними, оскільки позивач є спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 і пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, та вважає, що їй слід визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном в два місяці.

Керуючись статтями 12, 13, 81, 89, 263-265, 268, 273, 280 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_3 , ІПН: НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце проживання: АДРЕСА_3 , ІПН: не вставлено.

Повний текст судового рішення складено 22.05.2024 року.

Суддя Кіровського Н. Ю. Іванова

районного суду

м.Кіровограда