Суддя Попова В. О.
Справа № 644/6476/20
Провадження № 2-с/644/41/24
У Х В А Л А

іменем України

21 травня 2024 року суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі 644/6476/20 від 09.09.2020

у с т а н о в и в :

09 вересня 2020 року у справі № 644/6476/20 Орджонікідзевським районним судом м.Харкова видано судовий наказ за заявою КП «Жилкомсервіс» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованість з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за період з 01.11.2018 по 01.08.2020 у розмірі 820 грн 30 коп. та судового збору у розмірі 210 грн 20 коп.

16 травня 2024 до Орджонікідзевського районного суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 644/6476/20, від 09.09.2020. Також просить визнати причину пропуску строку на подачу зави про скасування судового наказу поважною та поновити пропущений строк на подання заяви про скасування судового наказу.

Суддя, ознайомившись з матеріалами справи, з заявою про скасування судового наказу вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 ч. 1 ст. 161 цього Кодексу

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява про скасування судового наказу за формою та змістом повинна відповідати ст.170 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч зазначеним вище вимогам, ОСОБА_1 у заяві не зазначила повне найменування (для юридичних осіб) заявника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету стягувача.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору.

В заяві ОСОБА_1 зазначає, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі ч. 3 ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів».

З приводу цього, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу судовий збір становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже, розмір судового збору, який належить сплатити при зверненні до суду з заявою про скасування судового збору складає 151,40 грн.

За змістом статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Аналіз наведеної норми Закону свідчить про те, що від сплати судового збору за подання позовів, що пов`язані з порушенням прав споживачів, останні звільнені лише у разі, якщо вони виступають у процесуальному статусі позивачів, а не відповідачів.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 09 вересня 2019 року у справі № 570/5405/16-ц (провадження№ 61-16543ск19) та від 12 вересня 2019 року у справі № 347/350/17 (провадження № 61-16588ск19) та від 28 квітня 2020 року у справі 464/7137/15 (провадження № 61-6935ск20).

Дана справа стосується стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «Жилкомсервіс» заборгованість з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

У наказному провадженні, сторонами в якому є заявник та боржник, ОСОБА_1 не має статусу позивача, а тому не є особою, яка звільнена від сплати судового збору при поданні заяви про скасування судового наказу відповідно до частини 3 статті 22 Закону «Про захист прав споживачів».

Оскільки ОСОБА_1 є боржницею у даній справі, яка не пов`язана із порушенням її прав як споживача, тому остання повинна сплатити судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу.

При цьому, встановлений процесуальним законом обов`язок сплатити судовий збір та застосування судом наслідків його невиконання не може вважатися обмеженням особи у праві доступу до суду, оскільки боржник не позбавлений права на повторне звернення до суду із заявою, до якої додано докази сплати судового збору.

Крім того, ч. 2 ст. 183 ЦПК України передбачено, що до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Однак, до заяви не додано доказів надіслання (надання) заяви з додатками іншим учасникам справи (провадження).

Перевіривши заяву та додані до неї матеріали, встановлено, що заява не відповідає вимогам, встановленим ст.170 ЦПК України, зокрема, в порушення ч.ч. 3, 5 ст.170 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з неналежним оформленням заяви про скасування судового наказу її слід повернути без розгляду.

Керуючись ч. 6 ст. 170, 260 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі 644/6476/20 від 09.09.2020 - повернути заявниці без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Головуючий суддя - В.О. Попова