справа № 274/6508/24
провадження № 2/0274/1596/24
Рішення

Іменем України

( заочне)

04.12.2024 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичева Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася в суд з зазначеним позовом, просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на її утримання, до досягнення сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 трирічного віку, за період з квітня 2022 року по червень 2024 року в розмірі 10500,00 грн.

В обґрунтування позову зазначила, що перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, який розірвано рішенням Бердичівського міськрайонного суду від 27.09.2021 року в справі № 274/3779/21. Від спільного шлюбу вони з відповідачем мають сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 18.11.2020 року в справі № 274/1477/20 з відповідача на її утримання до досягнення сином трирічного віку стягнуто аліменти в розмірі по 1500,00 грн., щомісячно. Однак відповідач аліменти сплачував нерегулярно. На підставі рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 17.12.2021 у справі №274/6073/21 з відповідача стягнуто неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на її утримання, однак навіть після винесення судом даного рішення, відповідач не погасив заборгованість зі сплати аліментів, яка на даний час становить 10 500,00 грн. Враховуючи, що відповідач знав про наявність у нього зобов`язань по сплаті аліментів, але виконував ці зобов`язання з простроченням, а також те, що несвоєчасна сплата аліментів ним спричиняла їй матеріальні незручності, просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на її утримання в розмірі 10 500 грн.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 13.08.2024 року позовну заяву залишено без руху (а.с.16).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21.08.2024 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін ( а.с. 23-24 ).

25.09.2024 року ухвалою Бердичівського міськрайонного суду в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про направлення цивільної справи № 274/6508/24 за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва відмовлено за безпідставністю ( а.с.41-42).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 04.12.2024 року повернуто без розгляду заяву ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи.

Позивачка звернулася до суду з письмовою заявою в якій позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення ( а.с. 49).

Відповідач, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надав, будучи належним чином повідомлений про дату час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив. Судову повістку про виклик до суду отримав 13.11.2024 року в електронному кабінеті, про що свідчить довідка про доставку електронного документу.

Суд, за письмовою згодою позивачки, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані в силу ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 являються батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 28.02.2020 (а.с .5)

На підставі рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27.09.2021 у справі №274/3779/21 шлюб між сторонами розірвано (а.с. 6).

Рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 18.11.2020 року у справі №274/4107/20 стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Бердичева Житомирської області, аліменти на користь ОСОБА_5 , на її утримання, в розмірі по 1500,00 грн, щомісячно, починаючи з 24.06.2020 року і до досягнення дитиною трирічного віку (а.с. 7-9 ).

Рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 17.12.2021 у справі №274/6073/21 стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дружини в розмірі 21350,00 грн (а.с.10 - 11).

Як вбачається з повідомлення №37535/27.10-24 від 18.07.2024 на виконанні у Шевченківському відділі державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 64909394 з примусового виконання виконавчого листа Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, який видано 22.02.2021 у справі № 274/5237/20, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 аліментів на утримання сина ОСОБА_3 у розмірі 1/4 частини всіх доходів (заробітку), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 05.08.2020, до досягнення дитиною повноліття. Заборгованість зі сплати аліментів станом 30.06.2024 становить 36 762,96 грн.

Крім того, на виконанні у Відділі перебуває виконавче провадження № 64909656 з примусового виконання виконавчого листа Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, який видано 03.02.2021 у справі № 274/4107/20, про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на користь ОСОБА_6 на її утримання в розмірі по 1500 ( одна тисяча п`ятсот) 00 грн. щомісячно, починаючи з 24.06.2020 року і до досягнення дитиною трирічного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Заборгованість зі сплати аліментів станом 26.02.2023 (досягнення дитиною трирічного віку) становила 33 820,91 грн. Станом на 18.07.2024 залишок боргу становить 10 500,00 грн.

Також, на виконанні у Відділі перебуває виконавче провадження № 69017930 з примусового виконання виконавчого листа Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, який видано 11.01.2022 у справі № 274/6073/21 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 21 350,00 грн. неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Залишок боргу згідно вказаного вище рішення становить 2 527,77 грн ( а.с.12).

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів виконаного Шевченківським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) станом на лютий 2023 року за ОСОБА_2 рахується заборгованість по аліментам в розмірі 31 657,43 грн (а.с.13).

Відповідно до частини другої та четвертої статті 84 Сімейного Кодексу України дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка батька дитини до досягнення дитиною трьох років. Право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того чи вона працює та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу.

Згідно до статті 77 СК України, утримання одному з подружжя надається другим із подружжя у натуральній або грошовій формі за їхньою згодою. За рішенням суду аліменти присуджуються одному з подружжя, як правило, у грошовій формі. Аліменти сплачуються щомісячно. За взаємною згодою аліменти можуть бути сплачені наперед.

Частиною першою статті 79 Сімейного кодексу України передбачено, що аліменти присуджуються за рішенням суду від дня подання позовної заяви.

Статтею 196 СК України передбачена, зокрема, відповідальність за прострочення сплати аліментів. У частині 1 зазначеної статті вказано, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

При цьому частиною 1 статті 18 ЦПК України визначено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Між сторонами виникли правовідносини з приводу стягнення заборгованості та неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дружини.

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. У разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

У пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.

Згідно з прецендентною практикою Європейського суду з прав людини, право на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина судового розгляду (рішення від 20 липня 2004 року у справі «Шмалько проти України»).

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць помножена на кількість днів заборгованості помножена на 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%.

Такі висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи вказане, суд приймає розрахунок розміру пені за період прострочення сплати аліментів з 01.04.2022 року по 28.02.2023 року виконаний позивачкою, згідно якого загальна сума пені за порушення відповідачем аліментних зобов`язань становить 34 599,48 грн.

Разом з тим відповідно до частини першої статті 196 СК України одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Відтак, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивачки пені за прострочення сплати аліментів у розмірі загальної суми заборгованості по аліментам, що складає 10 500 грн.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн, оскільки позивачка в силу статті 5 Закону України "Про судовий збір" звільнена від його сплати при зверненні до суду з вказаною позовною вимогою.

Керуючись ст.4,12-13,76-81,89,211,247,258,263-265,274-275,279,280-282,354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на її утримання до досягнення сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 трирічного віку за період з квітня 2022 року по червень 2024 року включно в розмірі 10 500 грн 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 у дохід держави судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.М.Вдовиченко