Справа №: 398/1612/23
провадження №: 2/398/298/24
УХВАЛА

Іменем України

"11" березня 2024 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Стручкової Л.І.,

за участі секретаря судового засідання Дудченко О.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Пороло М.М.,

представника відповідача адвоката Ковальова А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про збільшення предмету позовних вимог по цивільній справі за його позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщення, шляхом вселення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває справа за цивільним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщення, шляхом вселення, в якій позивач просить:

усунути йому перешкоди в користуванні 3/10 частками житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом вселення.

Ухвалою суду від 31.03.2023 року провадження по зазначеній справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

12.10.2023 року до суду надійшов відзив відповідача.

Ухвалою суду від 28.11.2023 року підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду.

29.01.2024 року розпочато розгляд справи по суті, наразі триває дослідження доказів у справі.

07.03.2024 року до суду надійшла заява позивача про збільшення предмету позову.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні заяву про збільшення предмету позову підтримав. Просить її прийняти.

Представник позивача адвокат Пороло М.М. суду пояснив, що довіритель не узгодив з ним свою позицію.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 , в судовому засіданні заперечує проти прийняття заяви позивача ОСОБА_1 про збільшення предмету позову від 07.03.2024 року. Вважає, що позивачем в порушення ч.3 ст.49 ЦПК України фактично подано новий позов.

Вислухавши думки присутніх учасників судового засідання, дослідивши матеріали заяви, суд приходить до наступних висновків.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. (Постанова ВСУ від 01 листопада 2021 року справа № 405/3360/17 провадження № 61-9545сво21).

З тексту заяви про збільшення предмету позову від 07.03.2024 року вбачається, що позивач посилаючись на викладені в заяві обставини, заявляє наступні вимоги:

2) зобов`язати ОСОБА_2 не чинити ОСОБА_1 перешкод у користуванні будинком АДРЕСА_1 шляхом вселення.

3) виділити ОСОБА_1 у користування кімнату № НОМЕР_1 , позначену на копії плану будинку жовтим кольором, у будинку АДРЕСА_1 , інші кімнати та господарські будівлі залишити в загальному користуванні.

Згідно з п.2 ч.1 ст.49 ЦПК України, позивач має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог необхідно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. При цьому не вважається збільшення розміру позовних вимог заявлення нових (додаткових) вимог. У разі подання позивачем заяви про збільшення позовних вимог, в якій по суті йдеться про нові вимоги, суд повинен у прийнятті заяви відмовити.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

У своїх постановах Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Такі дії слід розглядати як пред`явлення нових позовних вимог, які мають бути оформлені письмово у відповідності до вимог ЦПК України з одночасною відмовою від раніше заявлених вимог (постанови № 370/2201/15-ц від 30.10.2019 року, №922/404/19 від 09.07.2020 року).

З огляду на викладене, позивач по суті пред`явив нові позовні вимоги, тому у прийнятті заяви необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.49, 247, 260, 261, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 про збільшення предмету позовних вимог по цивільній справі за його позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщення, шляхом вселення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Л.І. Стручкова