Справа № 289/726/23
Номер провадження 2/289/32/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2024 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - Радомишльського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про оспорювання батьківства і виключення з актового запису відомостей про батька дитини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач в кінцевій редакції свого позову (а.с. 65-66) просить суд виключити відомості про нього, як батька дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з актового запису про народження, складеного Радомишльським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), 02 серпня 2011 року за №130; припинити стягнення з нього аліментів на користь відповідача на утримання вказаної дитини на підставі судового наказу Радомишльського районного суду Житомирської області від 21.04.2021.

Свій позов обґрунтовує тим, що відповідачка у період з 15.01.2011 по 12.10.2012 перебувала в офіційно зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , від якого у них ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася дочка ОСОБА_5 . Рішенням Радомишльського районного суду Житомирської області від 29.04.2014 у цивільній справі №289/468/14-ц виключено відомості про ОСОБА_4 як батька ОСОБА_6 з актового запису про її народження. Сторони перебували у шлюбі, однак рішенням Радомишльського районного суду від 31.03.2020 шлюб між сторонами розірвано. Також зазначив, що саме відповідачка йому повідомила про те, що він є батьком дочки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тому у період їхнього шлюбу і за їх спільною заявою було внесено відповідні зміни до актового запису про народження дитини. Однак, позивач вважає, що ним та дитиною відсутнє кровне споріднення. До того ж, під час подачі ним заяви про визнання батьківства йому достеменно не було відомо про біологічне батьківство щодо вказаної дитини. За вказаних обставин позивач також заперечує свій обов`язок зі сплати аліментів на утримання дитини.

Ухвалою судді від 10.05.2023 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 29.06.2023 призначено у даній цивільній справі судову молекулярно-генетичну експертизу. Проведення вказаної експертизи доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи, попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Окрім того, роз`яснено сторонам у справі наслідки ухилення від участі в експертизі відповідно до ст. 109 ЦПК України: у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (а.с. 45-46).

02.11.2023 до суду від завідуючої Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи О. Юрченко надійшло повідомлення про те, що вказана ухвала суду від 29.06.2023 повернута до суду без виконання у зв`язку з неодноразовою неявкою ОСОБА_2 для відбору зразків крові (а.с. 56).

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, в матеріалах справи наявні заяви від позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, в яких вони просять суд розглянути справу за їх відсутності (а.с. 37, 78, 84), тому суд розглянув справу без участі учасників справи, оскільки в справі достатньо матеріалів про права і взаємовідносини сторін.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , про, що 02.08.2011 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Радомишльського районного управління юстиції Житомирської області складено відповідний актовий запис за №130, її батьками є: мати ОСОБА_8 , батько ОСОБА_4 (а.с. 10-12).

У відповідності до положень статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Перевіркою даних в Єдиному державному реєстрі судових рішень встановлено, що згідно рішення Радомишльського району Житомирської області від 29.04.2014, ухваленого у справі №289/468/14-ц виключено з актового запису №130 від 02 серпня 2011 року про народження, складеного відділом РАЦС Радомишльського РУЮ Житомирської області відомості про ОСОБА_4 , як про батька дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно повідомлення начальника Радомишльського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області ЦМУ МЮ (м. Київ) від 22.02.2023 за №124/29.9-45, 19.08.2014 на підставі заяви про визнання батьківства ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , до актового запису про народження №130, складеного 02.08.2011 Радомишльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області ЦМУ МЮ (м. Київ) на ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , були внесені зміни в частині «відомості про батька», а також виправлено прізвище та по батькові дитини і зазначено позивача її батьком (а.с. 21).

Рішенням Радомишльського району Житомирської області від 31.03.2020, ухваленого у справі №289/90/20 шлюб між сторонами розірвано (а.с. 15-17, 72).

Згідно наявної в матеріалах справи копії свідоцтва про народження сторони є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 9).

На підставі судового наказу виданого Радомишльським районним судом Житомирської області від 12.04.202 у справі №289/553/21 з позивача на користь відповідачки стягуються аліменти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, щомісячно, починаючи з 29.03.2021 і до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 , а далі у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно до досягнення ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 73, 74, 75).

Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року №3 встановлено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини.

У відповідності до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Водночас, статтею 109 цього ж Кодексу передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Згідно ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

У свою чергу, суд бере до уваги той факт, що відповідачка ОСОБА_2 неодноразово не з`являлася до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизидля забору крові для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи і у зв`язку з цим відбір об`єктів біологічного походження для проведення експертизи не відбирався. Дані обставини, суд розцінює як неналежне (недобросовісне) виконання відповідачем своїх процесуальних обов`язків, відповідачка про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи по справі та необхідність її явки до експертної установи була сповіщена.

Вказані обставини, щодо цінності як доказу у справах про оспорювання батьківства висновку судової молекулярно-генетичної експертизи, є загальновідомими та очевидно були зрозумілі відповідачці, яка є повнолітньою дієздатною особою.

Внаслідок поведінки відповідачки та відсутності біологічних зразків проведення призначеної судом генетичної експертизи фактично стало неможливим.

Чинне цивільне процесуальне законодавство України не передбачає можливості відібрання в примусовому порядку біологічних зразків у відповідача та її доньки.

Натомість законодавством передбачені наслідки ухилення від участі у експертизі.

Так, відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість відповідачем взяти участь у проведенні судової генетичної експертизи, суду не надано.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З урахуванням викладених обставин, а саме: ухилення відповідачки ОСОБА_2 від участі у призначеній судом генетичній експертизі, яку без участі відповідачки провести неможливо, доказової цінності висновку судової генетичної експертизи для сторін у справі про оспорювання батьківства; не надання суду доказів існування об`єктивних перешкод до участі відповідачки у призначеній судом експертизі; відсутності у суду при розгляді цивільної справи повноважень на примусове залучення відповідача до участі в генетичній експертизі; неподання відповідачем відзиву на позов та відсутність аргументованих заперечень з боку відповідача щодо позовних вимог, враховуючи вищезазначені обставини, давши оцінку всім дослідженим доказам у їх сукупності, встановивши їх достовірність на підтвердження заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька підлягають задоволенню.

Виходячи із змісту ст. 180 СК України, обов`язок утримувати дитину до досягнення нею повноліття мають батьки.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність кровного споріднення і виключення з актового запису про народження відомостей про позивача як про батька неповнолітньої ОСОБА_3 , суд вважає, що позивач втратив обов`язок з утримання цієї дитини.

З огляду на викладене, ураховуючи те, що судом встановлено той факт, що ОСОБА_1 не є біологічним батьком неповнолітньої ОСОБА_3 , проте існує обов`язковий до виконання нескасований судовий наказ на підставі якого з позивача на теперішній час стягуються аліменти на користь відповідача на утримання дитини, суд робить висновок про те, що позовні вимоги в частині припинення стягнення з позивача аліментів підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 122, 124, 126, 127, 136 СК України, ст. ст. 2, 4, 81, 82, 141, 142, 259, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - Радомишльського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: вул. 9-го Січня, 2 А, м. Радомишль, Житомирська область, 12201, ), про оспорювання батьківства і виключення з актового запису відомостей про батька дитини - задовольнити повністю.

Виключити відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Радомишльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 02 серпня 2011 року за №130.

Припинити стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі судового наказу Радомишльського районного суду Житомирської області від 12.04.2021 у справі №289/553/21.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Олег КИРИЛЕНКО