Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/5529/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

06.03.2024 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської бласті в складі

головуючого судді Надопта А.А.,

за участі секретаря Онисько С.С.,

за участі прокурора Береза Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Виноградів цивільну справу за позовом Берегівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Виноградівської міської ради, Державної екологічної інспекції у Закарпатській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев,-

В С Т А Н О В И В :

Керівник Берегівської окружної прокуратури Гіряк Д., діючи в інтересах держави в особі Виноградівської міської ради, Державної екологічної інспекції у Закарпатській області звернувся із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, в розмірі 73845 грн. 70 коп.

В обґрунтування заявлених вимог покликається на те, що 10.02.2023 ОСОБА_1 , діючи умисно, переслідуючи корисливий умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно небезпечних наслідків, з метою здійснення незаконної порубки дерев, знаходячись в міждамбовому просторі русла річки Тиса, що межах с. Дротинці, Берегівського району, за GOOGLE координатами 48.09858, 22.99192, що згідно з рішенням 25 сесії 5 скликання Закарпатської обласної ради №908 від 07.08.2009 «Про створення регіонального ландшафтного парку «Притисянський» та Закону України «Про природно-заповідний фонд України», відноситься до земель природно-заповідного фонду, де всупереч вимог п.п.2, 3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року №761 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка /ордера/ на здійснення лісорубних робіт, на лісовій ділянці з метою заготівлі дров для власного використання, за допомогою бензопили марки «Foresta», здійснив незаконну порубку одного сироростучого дерева породи «Верба», на пні діаметром у корі 30 см, шляхом відділення стовбура від кореня, до ступеня припинення росту, чим допустив порушення сприятливого мікроклімату в навколишньому середовищі, погіршення породного складу, якісних, захисних та інших екологічних властивостей, в результаті чого заподіяв шкоду довкіллю та спричинив державі збитки.

За вказаним фактом 11.02.2023 слідчим відділенням відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області внесено відомості до ЄРДР за № 0000103 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України.

За тим, 05.04.2023 обвинувальний акт щодо ОСОБА_1 скеровано до Виноградівського районного суду Закарпатської області за обвинуваченням у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України.

Вироком Виноградівського районного суду Закарпатської області від 14.06.2023 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначено відповідне покарання.

Спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Державної екологічної інспекції у Закарпатській області проведено розрахунок розмірів шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев у міждамбовому просторі русла річки Тиса, що межах с. Дротинці, Берегівського району, за GOOGLE координатами 48.09858, 22.99192, що відноситься до регіонального ландшафтного парку «Притисянський»

Відповідно до вказано вище розрахунку, незаконними діями ОСОБА_1 державі заподіяно збитки у розмірі 73845,70 грн.

Сума збитків у розмірі 73845,70 грн також підтверджується висновком експерта від 28.03.2023 за № СЕ-19/107-23/2854-ЕК складеного за результатами судової економічної експертизи.

Станом на момент пред`явлення позовної заяви до суду, шкода, спричинена відповідачем не відшкодована, що негативно впливає на здійснення органами державної влади та місцевого самоврядування політики, направленої на охорону навколишнього природного середовища та завдає шкоду його відновленню.

Прокурор Береза Ю.В., в судовому засіданні вимоги заявленого позову підтимав та просив суд такий задоволити.

Відповідач ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце слухання справи. Відзив у визначений судом строк не подав, а тому суд приходить до переконання про можливість розглянути справи у відсутності відповідача згідно з вимог ч. 3 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України та ухвалює заочне рішення.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

В судовому засіданні встановлено, що Вироком Виноградівського районного суду Закарпатської області від 14.06.2023 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначено відповідне покарання.

Спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Державної екологічної інспекції у Закарпатській області проведено розрахунок розмірів шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев у міждамбовому просторі русла річки Тиса, що межах с. Дротинці, Берегівського району, за GOOGLE координатами 48.09858, 22.99192, що відноситься до регіонального ландшафтного парку «Притисянський»

Відповідно до вказано вище розрахунку, незаконними діями ОСОБА_1 державі заподіяно збитки у розмірі 73845,70 грн.

Сума збитків у розмірі 73845,70 грн також підтверджується висновком експерта від 28.03.2023 за № СЕ-19/107-23/2854-ЕК складеного за результатами судової економічної експертизи.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до пункту третього частини першої ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно до ст. 5 ЦПК України,здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Берегівською окружною прокуратурою 31.07.2023 до Виноградівської міської ради скеровано лист № 07.50-101-3617ВИХ-23 у якому повідомлено про виявлені збитки за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та поставлено питання перед міською радою про вжиті заходи щодо відшкодування заподіяної шкоди.

Згідно з відповіддю Виноградівської міської ради №02-22/3222 від 04.08.2023 міська рада не зверталась з позовом до ОСОБА_1 щодо відшкодування збитків завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Одночасно з цим, вищевказаним листом Виноградівська міська рада повідомила, повідомила окружну прокуратуру, що вживати заходи позовного характеру не буде.

З огляду на викладене, у даному випадку наявні підстави для представництва інтересів держави Берегівською окружною прокуратурою в особі Виноградівської міської ради у зв`язку з нездійсненням захисту інтересів держави останньою, шляхом звернення до суду з відповідною позовною заявою.

Частиною 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

У постанові Верховного Суду № 354/604/15-ц від 27.07.2022 року висловлено правову позицію, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) та від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20 (провадження № 12-20гс21).

Згідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави щодо відшкодування шкоди заподіяної злочином пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із ч. 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища згідно зіст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.

Згідно до ч. 1, ч.6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.

У ході розгляду справи знайшло своє підтвердження те, що в діях відповідача ОСОБА_1 міститься склад деліктного правопорушення, зокрема доведено наявність його вини, протиправної поведінки та причинного зв`язку між такою поведінкою і настанням шкоди для держави в особі Виноградівської міської ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у сумі 73845 грн. 70 коп., завданої внаслідок незаконної порубки лісу.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення і вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь Виноградівської міської ради Берегівського району Закарпатської області грошові кошти в сумі 73845 грн. 70 коп.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається у разі задоволення позову на відповідача.

На підставі наведеного, керуючись ст. 1166 ЦК України, ст. 2, 3-13, 19, 56, 81, 89, 141, 258, 259, 264, 265, 268, 274, 279, 280, 352, 354 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву керівника Берегівської окружної прокуратури Гіряк Д. в інтересах держави в особі Виноградівської міської ради, Державної екологічної інспекції у Закарпатській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , (паспорт НОМЕР_1 , виданий Виноградівським РВ УМВС України в Закарпатській області від 29.03.1997 року.) на користь держави в особі Виноградівської міської ради Берегівського району Закарпатської області (90300, м.Виноградів, пл.Миру 5, ), шкоду, заподіяну незаконною порубкою лісу, у розмірі 73845 грн. 70 коп., зарахувавши кошти до місцевого бюджету Виноградівської міської ради Берегівського району Закарпатської області, для подальшого перерозподілу згідно вимог бюджетного законодавства.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , (паспорт НОМЕР_1 , виданий Виноградівським РВ УМВС України в Закарпатській області від 29.03.1997 року.) на користь держави, витрати зі сплати судового збору в сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте Виноградівським районним судом Закарпатської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

ГоловуючийА. А. Надопта