справа № 758/6849/24 головуючий у суді І інстанції Петрова Д.В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

29 листопада 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 поданою представником - адвокатом Палій Альоною Віталіївною на рішення Подільського районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житло-комунальні послуги,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житло-комунальні послуги - задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 69 796 (шістдесят дев`ять тисяч сімсот дев`яносто шість) грн 81 коп.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» 3% річних у розмірі 6 631 (шість тисяч шістсот тридцять одну) грн 99 коп.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» інфляційні втрати у розмірі 29 337 (двадцять дев`ять тисяч триста тридцять сім) грн. 18 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн в рівних долях, по 1 009 (одна тисяча дев`ять) грн 33 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» витрат за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 45 (сорок п`ять) грн в рівних долях по 15 (п`ятнадцять) грн.

Не погодившись з вказаним рішенням 18 листопада 2024 року, ОСОБА_1 через представника -адвоката Палій Альону Віталіївну засобами поштового зв`язку подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

22 листопада 2024 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимог ст. 356 ЦПК України, щодо її форми і змісту, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Форма і зміст апеляційної скарги зазначений у ст. 356 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга подається у письмовій формі, у ч. 2 ст. 356 ЦПК України викладено вимоги щодо змісту апеляційної скарги, де мають бути зазначені:

1) найменування суду, до якого подається скарга;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб);

4) рішення або ухвала, що оскаржуються;

5) в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо);

6) нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції;

7) клопотання особи, яка подала скаргу;

8) дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується;

9) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Як вбачається з апеляційної скарги, апелянт зазначає, що з 11 жовтня 2019 року перебуває у шлюбі за громадянином Туречини де і проживає, та надає на підтвердження цього фотокопії документів, зміст яких викладений іноземною мовою.

Відповідно до ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

Згідно зі статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

У свою чергу, із наданих ВССУ роз`яснень, які викладені у листі «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» від 16.05.2013 року слідує, що суд приймає документи, складені мовами іноземних держав, за умови супроводження їх нотаріально засвідченим перекладом українською мовою.

Отже, у разі, коли письмові докази подаються до суду іноземною мовою, додається їх засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально посвідчена в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат».

Відповідно до пункту 8 Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 року, діловодство в суді ведеться державною мовою, крім випадків, передбачених законодавством України. У діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Таким чином встановлено, що додатки до клопотання до апеляційної скарги - копії посвідки на проживання №455929 викладена іноземною мовою та не додано їх нотаріально засвідченого перекладу українською мовою.

Відсутність нотаріально засвідченого перекладу зазначених доказів позбавляє суд можливості встановити їх міст та інформацію яка у них зазначена, а тому необхідно подати до суду копії доказів викладених іноземною мовою із перекладом їх українською мовою який буде нотаріально посвідченим.

Апеляційний суд зауважує, що відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подану представником - адвокатом Палій Альоною Віталіївною на рішення Подільського районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житло-комунальні послуги- залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Р.В. Березовенко