Справа № 754/3428/24
У Х В А Л А

Іменем України

13 березня 2024 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки,

ВСТАНОВИЛА:

Заявник - ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою, заінтересована особа Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, в якій просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною; встановити над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опіку та призначити заявника опікуном.

Порядок розгляду судом справ окремого провадження визначено нормами розділу IV ЦПК України.

Відповідно до положень частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (частина третя статті 294 ЦПК України).

Відповідно до частини дев`ятої статті 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно з пунктом 5 частини третьої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини третьої статті 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу (частина перша статті 298 ЦПК України).

Стаття 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» визначає презумпцію психічного здоров`я.

У заяві про визнання фізичної особи недієздатною вказано, що ОСОБА_2 потребує постійного стороннього догляду та надання соціальних послуг, як нездатна до самообслуговування довічно на підставі встановленого діагнозу N74 злоякісне новоутворення (N); за станом здоров`я ОСОБА_2 повністю не може себе обслуговувати, не може орієнтуватись в простих життєвих ситуаціях, страждає на розлади пам`яті, гемопарез лівих кінцівок та повністю відсутній зір.

Однак у поданій заявником заяві не викладено обставин, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, і що саме внаслідок цього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, як і не надано документів (доказів) на підтвердження того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку Київського міського психоневрологічного диспансеру чи іншої відповідної установи та їй встановлено діагноз за МКХ-10: Клас V. Розлади психіки та поведінки (F00-F99).

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак у заяві не зазначено РНКОПП заявника, відомостей про наявність або відсутність у нього електронного кабінету, не вказано правильної назви заінтересованої особи та її ідентифікаційних даних (код ЄДРПОУ).

Крім того, частина друга статті 95 ЦПК України передбачає, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною п`ятою статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 травня 2019 року у справі № 160/7887/18.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17, від 27 вересня 2021 року № 5026/886/2012, незасвідчені копії документів визнаються недопустимими доказами.

У порушення вищезазначених вимог ЦПК України до заяви долучені копії документів, які не засвідчені належним чином.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на зазначене, заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення вищевказаних недоліків, які необхідно усунути шляхом надання:

- нової редакції заяви про визнання фізичної особи недієздатною (у двох примірниках) із зазначенням РНКОПП заявника, відомостей про наявність або відсутність у нього електронного кабінету, правильної назви заінтересованої особи та її ідентифікаційних даних (код ЄДРПОУ), а також з викладенням обставин, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними;

- копій документів (доказів) на підтвердження того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку Київського міського психоневрологічного диспансеру чи іншої відповідної установи;

- засвідчених належним чином копій документів, доданих до заяви про визнання особи недієздатною.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 175, 177, 185, 260, 261, 293, 294, 297, 353 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

На виконання ухвали суду заявнику подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак