СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/40/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Натальчук А.І., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

29.03.2024 року на адресу суду від відповідача - ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд заочного рішення, яка була направлена засобами поштового зв`язку 26.03.2024 року.

ОСОБА_1 у поданій заяві зазначив, що із заочним рішенням Святошинського районного суду м. Києва не погоджується, розгляд справи відбувся несправедливо по відношенню до відповідача.

Просив заочне рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07 грудня 2022 року скасувати та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного провадження.

Разом із заявою подав, крім того, клопотання про поновлення строку на перегляд заочного рішення, в якому вказав, що станом на момент звернення позивача до суду він перебував на військовій службі по ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також вказав, що за адресою: АДРЕСА_1 проживає його мати, яка є інвалідом 1 групи, відповідно отримувати будь-яких повідомлень чи повісток про виклик її до суду вона отримати не могла, бо не має можливості пересуватись без інвалідного крісла.

У відповідності до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 25 квітня 2024 року заява прийнята до розгляду та призначено судове засідання для її розгляду.

13.05.2024 року від представника позивача надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких вказано, що Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» вважає доводи ОСОБА_1 безпідставними, необґрунтованими та такими, що суперечать фактичним обставинам справи.

Просив залишити заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

До початку судового засідання через канцелярію суду представник позивача подав заяву, в якій просив суд провести засідання у справі за його відсутності, просив відмовити у перегляді заочного рішення з підстав, зазначених в запереченнях.

Відповідачі у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Окремо суд звертає увагу на те, що не може прийняти до уваги клопотання, які надійшли на офіційну електронну адресу суду нібито від ОСОБА_1 , оскільки вони не підписані електронним цифровим підписом, про що начальником відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернення громадян складений акт від 22 травня 2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

За таких обставин суд прийняв рішення про проведення судового засідання за відсутності учасників справи, що не з`явились.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Проаналізувавши матеріали поданої відповідачем заяви, дотримуючись норм матеріального та процесуального права, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що 07 грудня 2022 року судом винесено заочне рішення у справі, яким позовні вимоги ПрАТ «АК «Київводоканал» задоволено, стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , на користь позивача заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення у розмірі 43 104,94 грн., 3% річних у розмірі 4 598,78 грн., інфляційні втрати у розмірі 23 113,03 грн., витрати по оплаті судового збору у розмірі 2 481,00 грн. та 35,00 грн. витрати на отримання інформації з Державного реєстру речових прав.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заява про перегляд заочного рішення подана відповідачем 26 березня 2024 року засобами поштового зв`язку.

У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, судове рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки та не подав відзив з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач зазначає підставою для перегляду заочного рішення те, що станом на момент звернення позивача до суду він перебував на військовій службі по ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також вказав, що за адресою: АДРЕСА_1 проживає його мати, яка є інвалідом 1 групи, відповідно отримувати будь-яких повідомлень чи повісток про виклик її до суду вона отримати не могла, бо не має можливості пересуватись без інвалідного крісла.

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи наявні рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення з яких судом встановлено, що уся поштова кореспонденція по справі №759/13148/22 була отримана «Крикун (мама)» (а.с. 132-143).

П. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України встановлює, що днем вручення судової повісти є день вручення судової повістки під розписку.

У відповідності до ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Зважаючи на наявні у матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, суд доходить висновку, що відповідач був належним чином повідомленим як про час, дату і місце судового засідання, так і про прийняте судом рішення, оскільки дана кореспонденція була вручена під розписку.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 - 4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 36 рішення у справі «Bellet v. France» від 04 грудня 1955 року, заява №23805/94, ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Стаття 12 ЦПК України вказує, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зважаючи на встановлені матеріалами справи обставини, суд встановив, що відповідач ОСОБА_1 був належним чином повідомленим про хід справи, уся кореспонденція, що направлялась йому на зареєстроване місце проживання, є належно врученою.

Також суд звертає увагу, що відповідач самостійно зазначає про те, що він перебував на військовій службі у період з 24 лютого 2022 року по 13 березня 2023 року, однак із заявою про перегляд заочного рішення звернувся через рік.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення клопотання відповідача про поновлення строку на перегляд заочного рішення, і, відповідно, відсутні підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення, оскільки судом не були встановлені поважні причини неявки відповідача у судове засідання, а також поважні причини для неподання відзиву на позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене та те, що обставини на які посилається відповідач не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення, без задоволення.

Частина 3 статті 287 ЦПК України встановлює, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на викладене, суд прийняв рішення про залишення заяви ОСОБА_1 без задоволення.

Відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зважаючи на вищезазначене, керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 284, 287, 288 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О. Горбенко