Справа № 455/1825/24
Провадження № 2/455/469/2024
РІШЕННЯ

Іменем України

28 листопада 2024 року м.Старий Самбір

Старосамбірський районний суд Львівської області

у складі головуючого судді Титова А.О.,

за участю секретаря судового засідання Гавриляк О.Б.,

представники сторін в судове засідання не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Старосамбірського районного суду Львівської області цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 (далі за текстом також Позивач)

до:

1) ОСОБА_2 (далі за текстом також Перший відповідач),

2) ОСОБА_3 (далі за текстом також Другий відповідач),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Хирівська міська рада Самбірського району Львівської області,

про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

ЗМІСТ ПОЗОВНИЙ ВИМОГ ТА ЇХ ОБГРУНТУВАННЯ

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба Позивача ОСОБА_4 . Після її смерті спадщину, яка складалася з наступного майна: (1) житловий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 90,3 кв.м., (2) земельна частка (пай), розміром 1,23 га. в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), у землі, яка перебуває у колективній власності КСГП ім. І. Франка розташованого на території Старявської сільської ради Старосамбірського району Львівської області - прийняв рідний брат батька Позивача (дядько Позивача) - ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , місце його смерті: російська федерація, ханти-мансійський автономний округ югра, м. сургут.

На момент смерті ОСОБА_5 перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_6 , мав посвідку на постійне місце проживання на території України та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що спадкоємці першої черги дружина та діти покійного ОСОБА_5 - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 відмовились від прийняття спадщини. Будь яких інших спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_5 не має.

Натомість спадкоємцями другої черги після смерті ОСОБА_5 є його рідні брати відповідачі у справі: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Разом з тим, останні із заявами про прийняття спадщини не звертались та спадщини не приймали.

За наведених обставин, Позивач звернувся до суду із позовом у поточній справі та просить суд визнати за Позивачем право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 на: (1) житловий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 90,3 кв.м; (2) право власності на земельну частку (пай), розміром 1,23 га. в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), у землі, яка перебуває у колективній власності КСГП ім. І. Франка розташованого на території Старявської сільської ради Старосамбірського району Львівської області (далі за текстом Спірний житловий будинок та Спірна земельна частка)

ПРАВОВІ ПОЗИЦІЇ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце підготовчого судового засідання сторони та третя особа в підготовче судове засідання не з`явились. Від представника позивача надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання без участі Позивача та його представника. Від представника третьої особи надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за відсутності третьої особи у справі. Відповідачі в підготовче засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомляли.

В судовому засіданні 30.10.2024 представник Позивача позов підтримав, просив його задовольнити. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, направив на адресу суду заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи, в якій зазначив про те, що проти задоволення позову третя особа не заперечує. Відповідачі в судове засідання не з`явились, направили на адресу суду заяви про визнання позову.

В судове засідання, який завершився розгляд справи сторони та представник третьої особи не з`явились.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ

З представлених суду Позивачем документів вбачається наступне.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_4 дядько Позивача ОСОБА_5 , отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на Спірний житловий будинок та Спірну земельну частку та зареєстрував право власності на Спірний житловий будинок.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце його смерті: російська федерація, ханти мансійський автономний округ югра, м. сургут.

ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА ТА СУДОВА ПРАКТИКА

Загальні положення про власність

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом (частини 1 та 2 статі 328 Цивільного кодексу України, далі за текстом - ЦК України).

Загальні положення про спадкування

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1216, 1217 ЦК України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частини 1 та 2 статті 1220 ЦК України).

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання права (пункт 1 частини 2 статті 16 ЦК України).

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку (постанов Верховного Суду у справі № 227/3750/19 від 22.09.2021 та інші).

Процесуальні питання

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частини 1 та 3статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, далі за текстом ЦПК України).

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (частина 7 статті 81 ЦПК України).

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (частини 1 та 2статті 48 Цивільного процесуального кодексу України).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, тоді як установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який він виконує під час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27.03.2019 у справі № 520/17304/15-ц (пункт 63), від 01.04.2020 у справі № 520/13067/17 (пункт 71)).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі (частини 1 та 2 статті 51 ЦПК України).

Певні особливості прийняття спадщини

У випадку, коли спадкодавець на час смерті проживав за межами України, і до складу спадщини входять права на нерухоме майно, яке знаходиться на території України, прийняття спадщини відбувається у спосіб звернення спадкоємця з відповідною заявою до компетентного органу, уповноваженого на вчинення нотаріальних дій, за місцем знаходження нерухомого майна в Україні (Постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у №398/1796/20 від 13.03.2023).

Належний відповідач у справах про визнання права власності в порядку спадкування

У справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку його відсутності, усунення від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування (Постанова Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 265/6868/16-ц).

Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17 (пункт 39), від 01.04.2020 у справі № 520/13067/17 (пункт 75)).

ОЦІНКА СУДОМ ОБСТАВИН СПРАВИ, МОТИВИ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

З урахуванням вищенаведених норм права та судової практики Верховного Суду, враховуючи те, що спадкодавець - ОСОБА_5 , на час смерті проживав за межами України, а до складу спадщини увійшли права на нерухоме майно, яке знаходиться на території України - прийняття спадщини у даному випадку відбувається у спосіб звернення спадкоємця з відповідною заявою до компетентного органу, уповноваженого на вчинення нотаріальних дій, за місцем знаходження нерухомого майна в Україні.

В цьому аспекті суд зазначає, що факт проживання ОСОБА_5 на час смерті на території російської федерації не викликає у суду сумнівів, оскільки з представлених суду документів вбачається, що останній був громадянином російської федерації, помер на території російської федерації, його дружиною за життя була громадянка російської федерації, зареєстрована на території російської федерації, яка та зверталась до органів нотаріату на території російської федерації із заявою про відмову від спадшини, так само як і діти померлого. За викладеного - обставини того, що ОСОБА_5 мав посвідку на постійне місце проживання на території України та був зареєстрований на території України - не свідчить про його проживання на території України на час смерті.

З врахуванням положень частини 2 статті 51 ЦПК України, суд не вправі зі своєї ініціативи і за відсутності відповідного клопотання позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів чи замінювати первісного відповідача належним відповідачем.

В той же час, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що відповідачі у справі - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звертались із заявами про прийняття спадщині після смерті ОСОБА_5 до нотаріуса за місцем знаходження в Україні Спірного житлового будинку та Спірної земельної частки, або ж інші докази прийняття спадщини останіми.

За наведених обставин - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не є належними відповідачами у справі, з огляду на вищевказану правову позицію Верховного Суду про те, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємці, які прийняли спадщину, у зв`язку з чим суд відмовляє у позові до таких відповідачів.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази звернення Позивача до органів нотаріату з метою оформлення своїх спадкових справ.

З огляду на вищезазначену правову позицію Верховного Суду - визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення такого права у нотаріальному порядку, а у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, зверненню до суду з даним позовом мала б передувати відповідна відмова нотаріуса у оформленні спадкових прав Позивача, оскільки визнання права власності на нерухоме майно в судовому порядку є виключним способом захисту прав особи, який може застосовуватися лише у випадку об`єктивної відсутності умов для оформлення права власності в нотаріальному порядку. Застосування іншого підходу призведе до того, що суд фактично перебере на себе функції нотаріуса, однак здійснення таких функцій не входить до завдань суду.

СУДОВЕ РІШЕННЯ

Приймаючи до уваги вищевикладене, керуючись статтями 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом відмовити.

Строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження

Рішення підписано без його проголошення у зв`язку з неявкою всіх учасників справи в судове засідання, дата ухвалення рішення є датою складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Перший відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Другий відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Хирівська міська рада Самбірського району Львівської області, адреса: 82060, м. Хирів, вул. Василя Стуса, будинок №24 Самбірського району Львівської області, .

Суддя Титов А.О.