Провадження № 2/522/2321/24
УХВАЛА

15 лютого 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Федчишеної Т. Ю.,

за участі секретаря судового засідання Глущенко Т. О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача АТ «Сенс Банк» адвоката Борщенка К. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк», державного реєстратора комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» Бурлаченка Ігоря Володимировича, приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Чапського Артема Едуардовича про визнання протиправним і скасування запису про право власності та скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» Бурлаченка Ігоря Володимировича, приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Чапського Артема Едуардовича, про визнання протиправним і скасування запису про право власності та скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 23.02.2023 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 25.10.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 19 грудня 2023 року.

Судове засідання, призначене на 19.12.2023, відкладено на 15.01.2024 о 15:00, у зв`язку з відсутністю відомостей про належне повідомлення усіх учасників справи.

12.02.2024 від ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження, мотивоване тим, що 25.10.2023 судом було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду, проте судового виклику про проведення підготовчого засідання, призначеного на 25.10.2023, вона не отримувала. 23.10.2023 між нею та її представником - адвокатом Тодоровим А. І. було укладено угоду про припинення дії договору про надання правової допомоги від 20.12.2022, та у зв`язку з цим вона звернулася до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи на інший день. Вважає, що судом не було надано належної оцінки поданому нею клопотанню про відкладення розгляду справи та закрито підготовче провадження без дослідження усіх матеріалів справи в повному обсязі, в тому числі іпотечного договору, з якого слідує, що ще одним співвласником майна є ОСОБА_2 , про залучення якого до участіу справі як третьої особи вона мала намір подати клопотання, оскільки при поданні позову її представником - адвокатом Тодоровим С. І. не подано такого клопотання. Крім того, нею у позовних вимогах було заявлено про витребування доказів у справі, однак судом питання щодо витребування доказів вирішено не було. Також указує, що нею було укладено договір про надання правничої допомоги з іншим адвокатом - Чапуріною С. І., з якою було обговорено нову стратегію захисту, у зв`язку з чим нею подано уточнення до позовною заяви. На підставі наведеного, ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та здійснити повернення до стадії підготовчого провадження.

Представником відповідача АТ «Сенс Банк» адвокатом Борщенком К. Ю. подано до суду письмові заперечення на клопотання позивача щодо повернення до стадії підготовчого провадження, в яких представник зазначив, що така процесуальна дія як повернення на стадію підготовчого засідання не передбачена процесуальним законодавством. Крім того зазначив, що позивач звернулася до суду з даним позовом у січні 2023 року, справа на стадії підготовчого провадження перебувала протягом тривалого часу, при цьому у жодне із засідань позивач не з`явилася, хоча мала достатньо часу скористатися своїми права та вчинити дії, вчинення яких передбачено на стадії підготовчого провадження.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 клопотання просила задовольнити, додатково повідомила про припинення представництва її інтересів адвокатом Чапуріною С. І., у зв`язку з чим вона 08.02.2024 подала заяву про відсторонення останньої з вимогою недопускати її участі у справі.

Представник відповідача АТ «Сенс Банк» адвокат Борщенко К. Ю. у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, навів арґументи, аналогічні тим, що викладені ним у письмових заперечення на клопотання.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача АТ «Сенс Банк», дослідивши подане клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Однією із засад цивільного судочинства є змагальність сторін та рівність учасників справи в правах щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ст. 12 ЦПК України).

Згідно зі ст. 129 Конституції України, до основних принципів судочинства відноситься принцип змагальності сторін і свободи в наданні суду своїх доказів та в доведенні перед судом їхньої переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

У постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21 зроблено висновок, що відповідно до практики Верховного Суду, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати КЦС у постанові від 05.10.2022 у справі № 204/6085/20 (провадження № 61-21431св21).

Разом з тим, доводи клопотання позивача не свідчать про наявність вагомих обставин для повернення до стадії підготовчого провадження.

Так, обґрунтовуючи клопотання позивач, зокрема, зазначає про те, що 25.10.2023 судом було закрито підготовче провадження, проте судового виклику у це засідання вона не отримувала. Однак, такі доводи позивача про її необізнаність про засідання, що було призначене на 25.10.2023, спростовуються матеріалами справи, адже позивачем 23.10.2023 було подано клопотання, в якому вона зазначила про її обізнаність про призначення засідання на 25.10.2023, та просила його відкласти на інший час.

Указане клопотання було вирішено судом та у його задоволенні було відмовлено.

Щодо доводів позивача про те, що судом на стадії підготовчого провадження не було вирішено питання про витребування доказів, заявлених нею у позовних вимогах, суд зазначає таке.

Як слідує з прохальної частини позовної заяви вона містить вимоги про визнання протиправним та скасування запису про право власності № 44656741 від 17.12.2018 на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 за АТ "Укрсоцбанк"; скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державнрї реєстрації права власності АТ "Альфа-Банк" на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 ; витребування в КП "Агенція державної реєстрації" належним чином засвідчених копій документів реєстраційної справи щодо посвідчення права власності АТ "Укрсоцбанк" на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , зареєстрованого в реєстрі за № 44656741 від 17.12.2018, зокрема, копії документів, на підставі яких проведено реєстраційну дію, а також про витребування у приватного нотаріуса Одеського нотаірального округу Чапського А. Е. належним чином засвідчених копій документів реєстраційної справи щодо реєстрації переходу права власності за АТ "Альфа-Банк" на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , зареєстрованого в реєстрі за № 51250135 від 21.02.2020, зокрема, копій документів, на підставі яких проведено реєстраційну дію.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у ст. 16 Цивільного кодексу України.

При цьому, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, за яким позивач звертається до суду. По суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Отже, зазначення в прохальній частині позовної заяви вимог про витребування доказів є процесуально недопустимим, адже клопотання про витребування доказів оформлюється окремим процесуальним документом та має відповідати положенням ст. ст. 84, 183 ЦПК України.

Зважаючи на те, що вимоги про витребування документів містяться у прохальній частині позовної заяви, в якій викладається зміст позовних вимог, ураховуючи, що позивач жодного разу в підготовче засідання не з`явилася, тому, за відсутності позиції позивача з приводу того, чи такі вимоги стосуються витребування доказів у порядку, передбаченому цивільним процесуальним законодавством, чи є позовними вимогами, спрямованими на захист прав та інтересів позивача, суд не мав можливості розглянути таке клопотання під час підготовчого провадження.

Однак, та обставина, що судом не було вирішено клопотання під час підготовчого провадження, не є достатньою підставою для повернення до стадії підготовчого провадження, оскільки клопотання можуть бути розглянуті судом і в судовому засіданні після закриття підготовчого провадження.

Крім того, доводи позивача про те, що закриваючи підготовче провадження, судом не було досліджено усіх матеріалів справи в повному обсязі, в тому числі іпотечного договору, з якого слідує, що ще одним співвласником майна є ОСОБА_2 , є необґунтованими та такими, що не узгоджуються з вимогами ЦПК України, оскільки дослідження доказів здійснюється судом на стадії судового розгляду, тоді як дії, які вчиняються на стадії підготовчого провадження, визначені ст. ст. 189, 197 ЦПК України.

Щодо доводів позивача про те, що між нею та її представником - адвокатом Тодоровим А. І. було укладено угоду про припинення дії договору про надання правової допомоги від 20.12.2022, в подальшому укладено договір про надання правничої допомоги з іншим адвокатом - Чапуріною С. І., з якою було обговорено нову стратегію захисту, що зокрема, виразилося у необхідності уточненння позовної заяви, та у подальшому такий договір з цим адвокатом було також розірвано, суд зазначає таке.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно зі статтею 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

Позивач вільний у виборі представника.

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає у реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії/рішення/позиція представника у судовому процесі створюють юридичні наслідки для особи, від імені якої він діє, й остання має теж це розуміти.

Суд не повинні цікавити взаємовідносини адвоката та особи, інтереси якої він представляє (окрім тих, що стосуються обсягу повноважень адвоката), водночас участь сторони у судовому процесі через свого представника (адвоката) - що є правом сторони - дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію з цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні казуальні підстави.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 08 лютого 2024 року у справі № 480/8341/22.

Отже, дії позивача щодо вибору свого представника та зміна таких представників з будь-яких причин, не є підставою для повернення до стадії підготовчого провадження, оскільки таке право має бути реалізоване позивачем з урахуванням вимог, передбачених ЦПК України та не порушувати прав інших учасників справи.

Крім того, вимоги клопотання щодо скасування судом ухвали про закриття підготовчого провадження не узгоджуються з положеннями ЦПК України, оскільки правом скасування ухвал суду першої інстанції наділені лише суди вищих інстанцій.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявності вагомих обставин для повернення до стадії підготовчого провадження, відтак, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 189, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА