Єдиний унікальний номер справи № 756/5466/21
У Х В А Л А

15 листопада 2024 року Київськийапеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Колич Тетяна Василівна, про визнання недійсним договору купівлі- продажу нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування квартири недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Колич Тетяна Василівна про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 31.05.2024 року позов задоволено, відмовлено у задоволенні зустрічних позовів. Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, 28.08.2024 року відповідач направила апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку, в якій просила рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову, в іншій частині судове рішення просила залишити без змін. В апеляційній скарзі апелянт зазначила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому посилається на отримання нею повного тексту оскаржуваного рішення 28.07.2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15.10.2024 року відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційна скарга була залишена без руху у зв`язку з неналежним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апелянту був наданий строк для усунення виявлених в ній недоліків - протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду надати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших, ніж ті, що вже були розглянуті апеляційним судом, причин пропуску вказаного строку, роз`яснено, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Вказані у клопотанні твердження апелянта стосовно отримання повного рішення суду лише 28.07.2024 року апеляційний суд не прийняв з огляду на те, що копію оскаржуваного рішення засобами поштового зв`язку було направлено судом першої інстанції учасникам справи 20.06.2024 року на поштову адресу, а також на електронну адресу відповідача ОСОБА_1 доставлено документ 20.06.2024 року (т.3, а.с. 2, 3). Крім того, в матеріалах справи міститься розписка представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Торчила В.І. про отримання ним 21.06.2024 року копії повного тексту оскаржуваного рішення від 31.05.2024 року.

На виконання вимог вказаної вище ухвали апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якому нею наведено доводи про те, що 18.06.2024 року була подана представником позивача заява про ухвалення додаткового рішення щодо стягнення витрат на правничу допомогу, у зв`язку з чим, нею не направлялася апеляційна скарга на рішення суду від 31.05.2024 року у даній цивільній справі, оскільки вона очікувала ухвалення додаткового рішення. Зазначає, що через тривалий розгляд вказаної заяви та відсутність прийняття рішення за заявою, вирішила звернутися до апеляційного суду з окремими апеляційними скаргами. Поряд з цим, апелянт посилається також на воєнний стан на території України, затяжні повітряні тривоги, відключення електроенергії, що на її думку, перешкодило своєчасно подати до суду процесуальні документи, а тому процесуальний строк на оскарження рішення суду пропущено нею з поважних причин.

Отже, апелянт хоча й зазначила інші підстави для поновлення такого строку, однак апеляційний суд не може їх врахувати як такі, що об`єктивно перешкоджали саме відповідачу у поданні апеляційної скарги у визначений законом строк.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, відключення електроенергії, без обґрунтування неможливості звернення до суду з апеляційною скаргою саме відповідачем або його представником у встановлені строки, не може безумовно вважатися поважною причиною для поновлення цих строків.

Крім того, ні в апеляційній скарзі, а ні в заяві про усунення недоліків відповідачем не зазначено обставини, які об`єктивно перешкоджали їй у поданні апеляційної скарги у визначений законом строк, з урахуванням того, що копія оскаржуваного судового рішення була отримана її представником - адвокатом Торчило В.І. - 21.06.2024 року, про що у справі міститься розписка.

Не зважаючи на ці обставини, апеляційна скарга була направлена відповідачем лише 28.08.2024 року, з пропуском строку на апеляційне оскарження понад 30 днів з моменту отримання копії судового рішення.

Крім того, посилання апелянта у заяві на подання 18.06.2024 року представником позивача заяви про ухвалення додаткового рішення щодо стягнення витрат на правничу допомогу, також не може бути враховано апеляційним судом з огляду на те, що можливість оскарження судового рішення в апеляційному порядку, прийнятого по суті справи, не перешкоджає розгляду заяви про ухвалення додаткового рішення і окремому його оскарженню учасниками справи.

Оскільки належних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження апелянтом у заяві про усунення недоліків не наведено, то за таких умов, колегія суддів вважає, що вимоги ухвали Київського апеляційного суду виконані не були.

З огляду на вищевказане, апеляційний суд не вбачає наявності підстав для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, зазначені доводи апелянта не обумовлюють поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та можуть призвести до порушення прав іншої сторони, викликати сумнів в об`єктивності суду, а посилання апелянта на гарантоване право на апеляційне оскарження без дотримання процедури саме по собі не може слугувати підставою для поновлення строку (справа «Устименко проти України» (Case of Ustimenko v. Ukraine) (Заява № 32053/13).

Рішенням від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 року у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Суд зобов`язаний прийняти і розглянути апеляційну скарги на судове рішення лише за умови дотримання скаржником вимог чинного цивільного процесуального законодавства щодо строків на апеляційне оскарження та за умови відповідності апеляційної скарги формі та змісту, як того вимагає ЦПК України. Наявність лише самої по собі апеляційної скарги не є безумовною підставою для її прийняття та відкриття апеляційного провадження.

Згідно із ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку, встановленому ст.358 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги, що апеляційна скарга надійшла поза межами строку на апеляційне оскарження, апелянт не навів поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, суд відповідно до ч. 1 ст. 358 ЦПК України відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 31 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Колич Тетяна Василівна, про визнання недійсним договору купівлі- продажу нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування квартири недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Колич Тетяна Василівна про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя: С.О. Журба

Судді Т.О. Писана

К.П. Приходько