КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 листопада 2024 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/16952/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Євграфової Є. П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Проскуріна Володимира Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 ,

на рішення Дарницького районного суду міста Києва

від 23 серпня 2024 року

у цивільній справі № 753/2009/23 Дарницького районного суду міста Києва

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція»

до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3

про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 13 серпня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, адвокат Проскурін Володимир Геннадійович, інтересах ОСОБА_1 , 20 вересня 2024 року безпосередньо до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу, яка зареєстрована 23 вересня 2024 року.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 чт. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову , але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з апеляційною скаргою представник апелянта подає клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.3. ст.136 ЦПК України).

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ч.2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вирішуючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд в ухвалі зазначає його розмір, який вираховується відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».

Апелянт просить в апеляційній скарзі скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 23 серпня 2024 року частково і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ТОВ «Євро-Реконструкція» лише у частині стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг за період з 31.01.2020 року по 23.02.2022 року.

Водночас розмір заборгованості, із стягненням якої оскаржуваним рішенням скаржник не погоджується, апеляційна скарга не містить, що унеможливлює обрахунок апеляційним судом розміру судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги ураховуючи межу оскарження.

Отже на виконання вимог ухвали скаржнику слід уточнити прохальну частину апеляційної скарги, зазначивши розмір заборгованості, із стягненням якої оскаржуваним рішенням скаржник не погоджується, подавши відповідне уточнення у кількості примірників, відповідно до кількості учасників справи.

У разі відсутності наведеного розрахунку, рішення суду першої інстанції вважатиметься оскарженим щодо усієї стягнутої заборгованості.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката Проскуріна Володимира Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 23 серпня 2024 року залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: https://www.kas.gov.ua/CourtPortal.WebSite/Home/PoshukSprav

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. П. Євграфова