Справа № 635/6135/18
Провадження № 2/635/1774/2024
У Х В А Л А

29 листопада 2024 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі :

головуючого судді Лук`яненко С.А.

секретар судового засідання Пальчук Е.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на 14/25 частин житлового будинку в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

28.08.2018 року ОСОБА_1 звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власностіна 14/25 частин житлового будинку в порядку спадкування за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який в подальшому 30.08.2018 року уточнила і просила встановити факт, що ОСОБА_4 володіла житловим будинком загальною площею 72,50 кв.м, розташованим за адресою АДРЕСА_1 та визнати за нею право власностіна 14/25 частин вказаного житлового будинку в порядку спадкування за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 вересня 2018 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 жовтня 2018 року витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Полякової Л.О. відомості щодо звернення із заявами про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 жовтня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним; об`єднано в одне провадження первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на 14/25 частин житлового будинку в порядку спадкування за заповітом з зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року задоволено клопотання позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про витребування доказів.

14.06.2021 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 подав уточнену зустрічну позовну заяву, в якій просив встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Мерефа Харківського району Харківської області, є його матір`ю; визнати за ним право власності на частину житлового будинку АДРЕСА_1 з відповідною часткою надвірних будівель в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 , на інші частки вказаного будинку із відповідною часткою надвірних будівель визнати за ОСОБА_1 .

З витягу до акту приймання-передавання справ та речових доказів Харківського районного суду Харківської області від 01.04.2022 року вбачається, що на виконання розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 за № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» та Закону України «Про внесення змін до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» щодо визначення територіальної підсудності судових справ» від 03.03.2022 №2112-ІХ, якими змінено територіальну підсудність справ, зазначену справу 01.04.2022 року передано до Полтавського районного суду Полтавської області.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 16.10.2023 року зазначену цивільну справу передано для розгляду за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказану цивільну справу передано в провадження суді ОСОБА_5 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22.01.2024 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на 14/25 частин житлового будинку в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним.

Від представника позивача за первісним позовом адвоката Будзиної Н.О. надійшла до суду заява, в якій вона просить провести підготовче засідання без її участі на участі позивача, не заперечують проти закриття підготовчого засідання і призначення справи до судового розгляду.

Представник відповідача за первісним позовом адвоката Єни Л.А. надійшла до суду заява, в якій вона просить провести підготовче засідання без її участі на участі відповідача, не заперечують проти закриття підготовчого засідання і призначення справи до судового розгляду.

Відповідач ОСОБА_3 просив проводити розгляд справи без його участі.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Враховуючи, що в матеріалах справи міститься уточнена зустрічна позовна заява, питання щодо прийняття якої не вирішене попереднім складом суду, суд вважає за необхідне розглянути питання про прийняття уточненого зустрічного позову в даному підготовчому засіданні.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття уточненого зустрічного позову.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Пунктом 3 ч.2 ст.49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові № 922/404/19 від 09 липня 2020 року, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстав позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог необхідно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

При цьому не вважається збільшенням розміру позовних вимог заявлення нових (додаткових) вимог. У разі подання позивачем заяви про збільшення позовних вимог, в якій по суті йдеться про нові вимоги, суд повинен у прийнятті заяви відмовити.

Судом встановлено, що подана до суду уточнена позовна заява містить нові самостійні немайнові і майнові позовні вимоги.

Вище викладене дає підстави для висновку, що заявою про уточнення позовних вимог позивач додає нові матеріально - правові вимоги, які не були пред`явлені в первісній редакції зустрічного позову. Фактично позивач за зустрічним позовом заявив нові вимоги, що є недопустимим.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті уточненої позовної заяви представника позивача за зустрічним позовом.

Заяв про бажання укласти мирову угоду, передачу справи на розгляд третейського суду або врегулювання спору за участю судді, вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, роз`єднання позовних вимог, від учасників до суду не надходило.

Сторонами надані всі докази в обґрунтування позову та заперечень проти нього, клопотань про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження, витребування додаткових доказів, їх забезпечення не надходило.

Клопотань про виклик у судове засідання експертів, залучення перекладача, спеціаліста, забезпечення позову, інших заяв та клопотань також не надходило.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного суд вважає, що в підготовчому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, підготовче засідання підлягає закриттю, а справа - призначенню до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 189, 193, 194,196-198,200, 247, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У прийнятті уточненого зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_2 право звернутися з даними позовними вимогами до суду в загальному порядку.

Підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на 14/25 частин житлового будинку в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним - закрити.

Призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи на 13 січня 2025 року на 14 год.00 хвилин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя С.А.Лук`яненко