Справа № 473/5738/23
РІШЕННЯ

іменем України

"13" травня 2024 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області у складі: головуючого судді Ротар М.М.,

із секретарем судового засідання Ніколаєнко Г.О.

за участю представника позивача - адвоката Вишневського А.В., представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного Товариства «Миколаївобленерго» про визнання недійсним рішення та зобов`язання вчинити дію

установив:

У жовтні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» (далі АТ «Миколаївобленерго») про визнання незаконним рішення та зобов`язання вчинити дію .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач ОСОБА_2 є власником житлового будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, яку постачає відповідач. За вищевказаною адресою проживає та користується електричною енергією позивач ОСОБА_2

12 січня 2022 року при проведенні представниками АТ«Миколаївобленерго» контрольного огляду було зафіксовано самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, яке можливо виявити при контрольному огляду засобу обліку. Вказане порушення давало можливість безоблікового користування електричною енергією.

За фактом вказаного порушення працівниками відповідача складено Акт про порушення №К9105 від 12 січня 2022 року, який розглянуто комісією у відсутність Позивача ОСОБА_2 . За результатами розгляду акту прийнято рішення про нарахування фінансових санкцій у загальному розмірі 37337,51 грн. за користування необлікованою електричною енергією. Вказане рішення, оформлене протоколом №23 від 24.02.2022 року засідання комісії АТ «Миколаївобленерго» та направлено по пошті позивачу 28.02.2022 року за адресою проживання.

Позивач незгоден з вказаним рішенням, оскільки, на його переконання, акт про порушення складено працівниками відповідача із чисельними порушеннями.

Зокрема, позивач зазначає, що не проживав в будинку з грудня 2021 року, акт складений у відсутність споживача, при складанні акту працівниками відповідача не було зафіксовано належним чином порушення, відео зйомка не здійснювалася.

Посилаючись на викладені обставини, позивач просив суд визнати недійсним рішення відповідача, оформлене протоколом №23 від 24 лютого 2022 року та зобов`язати відповідача за свій рахунок відновити електричну енергію на домоволодінні.

Ухвалою суду від 23 жовтня 2023 року відкрито провадження по справі та справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

14 листопада 2023 року АТ «Миколаївобленерго» надало до суду відзив, в якому просило відмовити у задоволені позовних вимог. Зазначало, що позивачем не надано належних доказів в обґрунтування позовних вимог та не доведено обставин, викладених в позовній заяві.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Вишневський А.В. підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню.

Так, забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року за №3477-IV застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст.ст.1,3 ЦК України, ст.ст.2,4-5,12-13,19 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом.

При цьому, в порядку цивільного судочинства, виходячи із його загальних засад про неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність, перш за все регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Кожна особа, а у випадках, встановлених законом, органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів.

Частина 1 ст.15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ч.2 ст.15 ЦК України).

З матеріалів справи убачається, що позивач ОСОБА_2 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 та зареєстрований за даною адресою, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно та витягом про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб № 1676/01/05/07.

Між сторонами укладено договір №409003 про користування електричною енергією.

12 січня 2022 року працівниками АТ «Миколаївобленерго», відповідно до вимог п.8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у відсутності споживача ОСОБА_2 проведено технічну перевірку за вищевказаною адресою та було складено Акт про порушення №К9105 відповідно до якого перевіркою встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі оператора системи, з порушенням схеми обліку, що можливо виявити під час контрольного огляду засобу обліку. Вказане порушення давало можливість безоблікового користування електричною енергією.

У вказаному акті зазначено, що його складено при проведені контрольного огляду, а схема електроживлення оформлена як додаток до акту про порушення. Згідно п.7 акту зазначено, що схема обліку електричної енергії не відновлена. В п.8 акту вказано, що відключено від електроживлення житловий будинок. В п.10 Акту зазначено, що був вилучений зразок кабелю та опломбовано в пакет пломбою № 34353389.

Акт про порушення №К9105 від 12 січня 2022 року складено у відсутності споживача та підписано трьома представниками оператора системи в присутності свідка ОСОБА_5 .

До Акту додано акт контрольного огляду, акт про пломбування, пакет зі зразком, фото відеоматеріали .

24 лютого 2022 року відбулось засідання комісії АТ «Миколаївобленерго» філії Вознесенського району з розгляду акту про порушення №К9105 від 12.01.2022 року, на яку позивач викликався за адресою свого проживання, про що свідчить поштове відправлення, однак позивач ОСОБА_2 не був присутній на засіданні комісії.

За результатами засідання, оформленого протоколом за №23 від 24 лютого 2022 року, споживач визнаний причетний до порушення, дата початку періоду порушення визначена з 12.07.2021 року (півроку), обсяг необлікованої електричної енергії склав 6992 кВт.год., а вартість необлікованої електричної енергії склала 37337,51 грн.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються нормами ЦК України, зокрема, ст.714 ЦК України,Законом України «Про ринок електричної енергії» №2019-VІІІ від 13 квітня 2017 року, а також Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 13 березня 2018 року №312.

Відповідно до ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно ст.ст. 610, 611ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» №2019-VІІІ від 13 квітня 2017 року передбачено відповідальність згідно із законом за порушення учасниками ринку використання електричної енергії.

Правила роздрібного ринку електричної енергії регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

За змістом п.1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) необлікована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт пропорушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Відповідно до п. 8.4.8 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 321 від 14.03.2018 року, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Відповідно до п. 8.4.7. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 321 від 14.03.2018 року Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (пункт 8.2.6 Правил).

У відповідності до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Отже вимога про визнання недійсним рішення комісії енергопостачальника про визначення обсягу не облікованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитків є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта в контексті його правовідносин з енергопостачальником, встановлює обсяг і вартість необлікованої електроенергії та може бути підставою для припинення електропостачання відповідного споживача.

Подібний висновок висловлений у постанові Великої Палати ВерховногоСуду від 14 січня 2020 року у справі №910/19855/17 (провадження №12-137гс19).

Так, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) дійшла висновку, що вимога про визнання повністю або частково недійсним рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акту про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Під час розгляду даної справи доказуванню підлягають обставини пов`язані з конкретним порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії, а дослідженню і оцінці підлягають такі докази, зокрема як: акт порушення, протокол засідання комісії, розрахунок суми збитків.

Саме дотримання умов та порядку складання акту про порушення відповідно до вищезазначених Правил може бути належною підставою для прийняття рішення про притягнення особи, яка порушила такі Правила, до відповідальності.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про відсутність у справі доказів на підтвердження факту недійсності прийнятого відповідачем рішення, оскільки на підставі належної оцінки зібраних у справі доказів, слідує, що процедура складання акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду цього акту проведена у відповідності до вимог чинного законодавства.

При цьому, суд виходить з того, що в акті зазначені обставини порушення, пункти акту не суперечать один одному, а схема електроживлення оформлена як додаток до акта про порушення.

Зазначені документи та дії працівників АТ «Миколаївобленерго» є належними доказами, які підтверджують наявність вказаного порушення з вини позивача, що в свою чергу є підставою для нарахування збитків.

Розрахунок проведено за формулою №8 п.8.4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) та під час розгляду справи розмір нарахування позивач не оспорював.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Керуючись ст.ст.12,13,76-83,141, 59,263-265, 272,273 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Акціонерного Товариства «Миколаївобленерго» про визнання недійсним рішення та зобов`язання вчинити дію.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 17 травня 2024 року .

Суддя М.М. Ротар