17.05.2024
Справа № 331/3058/24
Провадження № 2-з/331/31/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2024 року суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Жукова О.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Районної адміністрації Запорізької міської ради по Олександрівському району, Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради , треті особи: Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради, Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Вельможко Наталя Олександрівна про визнання приватизації недійсною, визнання недійсним розпоряджння про передачу у власність нерухомого майна, визнання недійсним свідоцтва про право власності , визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права користування квартирою,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з вказаною позовною заявою , в якій просить суд: визнати недійсним та скасувати розпорядження голови районної адміністрації Запорізької міської ради по Олександрівському району від 17.06.2021 року № 276р «Про приватизацію житла за адресою: АДРЕСА_1 »; визнати недійсною приватизацію квартири АДРЕСА_2 на ім`я ОСОБА_4 та скасувати свідоцтво про право власності на житло від 17.06.2021 року № 17, видане районною адміністрацією Запорізької міської ради по Олександрівському району на ім`я ОСОБА_4 ; визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 , укладений 19.08.2021 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вельможко Н.О.. та припинити право власності на квартиру АДРЕСА_2 , зареєстроване за ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 19.08.2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вельможко Н.О.; визнати за ОСОБА_1 право користування квартирою АДРЕСА_2 ;стягнути солідарно з відповідачів на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у сумі 5 450,40 гривень та понесені витрати на правову (правничу) допомогу.

Разом з позовною заявою позивачем надано заяву, в якій він просив забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:101), що на праві власності належить відповідачу ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Згідно ч.1 ст. 153 ЦПК України заява розглянута без повідомлення учасників справи.

Суддя, дослідивши матеріали заяви , приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову (ч. 1). Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорених прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи інших осіб.

Частиною третьою цієї статті передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно роз`яснень у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Предметом спору у цій справі є , зокрема, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 , який укладений 19.08.2021 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вельможко Н.О..

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, позивач зазначив, що існують об`єктивні підстави вважати, що відповідач ОСОБА_3 , дізнавшись про те, що нею подано позов про визнання договору купівлі-продажу квартири від 19.08.2021 року недійсним, не дочекавшись ухвалення судом рішення, може позбутися наявної у неї спірної квартири АДРЕСА_2 , шляхом укладення договорів купівлі-продажу, дарування та ін., що створить відповідні труднощі при виконанні судового рішення або зробить його зовсім неможливим для виконання.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності ускладнення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити і що такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання можливого рішення суду про стягнення боргу може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчитися, що між сторонами виник спір.

Враховуючи те, що між сторонами по справі виник спір про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, обраний позивачем вид забезпечення позову, а саме: накладення арешту на спірну квартиру АДРЕСА_2 , є співмірним із заявленими позивачем вимогами, а посилання позивача у заяві про забезпечення позову на те, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно, відповідач буде мати можливість відчужити належне йому на праві власності нерухоме майно, що в свою чергу може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду у випадку задоволення позову, є обґрунтованими.

З огляду на викладене, суд вважає, що позивачем надано належних доказів того, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду в разі невжиття заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим заяву слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Районної адміністрації Запорізької міської ради по Олександрівському району, Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради , треті особи: Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради, Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Вельможко Наталя Олександрівна про визнання приватизації недійсною, визнання недійсним розпоряджння про передачу у власність нерухомого майна, визнання недійсним свідоцтва про право власності , визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права користування квартирою задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:101), що на праві власності належить ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Стягувач: ОСОБА_1 ( місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Боржник: ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.2 ст. 157 ЦПК України примірник ухвали про забезпечення позову одночасно з направленням заявнику направити для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання в порядку Закону України «Про виконавче провадження» до закінчення розгляду справи .

Ухвала (повний текст) підписана 17 травня 2024 року без її проголошення відповідно до вимог ч. 4 ст. 268 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.Є. Жукова