Провадження № 2-о/638/313/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), Харківська міська рада, Орган опіки та піклування Харківської міської ради (місцезнаходження: 61002, м. Харків, вул. Чернишевського, 55) про визнання особи недієздатною та встановлення опіки,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про визнання ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ) недієздатною та встановлення над нею опіки.

Ухвалою від 25.11.2024 заяву ОСОБА_1 залишено буз руху, надано строк для усунення недоліків заяви.

ОСОБА_1 у встановлений строк усунув недоліки заяви.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 суд встановив, що заявник є племінником особи, яку він просить визнати недієздатною та встановити над нею опіки, та спільно з нею не проживає, оскільки зазначив, що на теперішній час перебуває на військовій службі, а тому об`єктивно не може постійно проживати з ОСОБА_3 , мати спільний побут, взаємні права та обов`язки.

Відповідно до статті 55 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Згідно з частиною третьою статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 Сімейного кодексу України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Сімейний кодекс України регулює зокрема сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини, між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком, між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Водночас, Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням (стаття 2 СК України).

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Кодекс законів про працю України передбачає, що близькими родичами чи свояками є батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя (статті 25-1 КЗпП України).

Положеннями статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що близькі особи - це члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта. Члени сім' ї: особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом; будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Отже, суд встановив, що ОСОБА_1 , як племінник особи, яку він просить визнати недієздатною та встановити над нею опіки, не може вважатися членом її сім`ї у розумінні частини третьої статті 296 ЦК України, не є її близьким родичем, а тому не є суб`єктом права звернення до суду із заявою про визнання особи недієздатною.

А також правильність висновку, про те, що такі особи, як: тітка, дядько та племінники, не віднесені законом, у контексті частини третьої статті 296 ЦПК України, саме до членів сім`ї та близьких родичів, узгоджується з постановою Верховного Суду від 11 червня 2019 року по справі №130/2391/18.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2024 (справа № 372/3474/21).

Оскільки заява про визнання особи недієздатною подана особою, яка не може виступати заявником у такій категорії справ окремого провадження, відповідно до вимог пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 257, 296, 353, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Харківська міська рада, Орган опіки та піклування Харківської міської ради про визнання особи недієздатною та встановлення опіки залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Суддя О.В. Малахова