Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/3794/24
У Х В А Л А

16.05.2024 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Бондаренко О.В., за участю секретаря судового засідання Кононюка П.О., розглянувши у судовому засіданні клопотання представника відповідача, про прийняття зустрічного позову, у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

11.03.2024, представник позивача, за довіреністю у справі - ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом, шляхом направлення через підсистему «Електронний суд», в якому просить у судовому порядку стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» заборгованість за Договором № 465923-КС-002 про надання кредиту від 27.07.2023 у розмірі 159591,14 грн та сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

12.03.2024 судом постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

12.03.2024 судом постановлено ухвалу, якою витребувано в АТ «ПУМБ» інформацію, що містить банківську таємницю, а саме: чи випускалася банківська картка № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), та інформацію про рух коштів (виписку) по банківській картці № НОМЕР_1 за період з 27.03.2023 по 12.02.2024 включно.

04.04.2024 на виконання ухвали суду АТ «ПУМБ» було надано інформацію про випуск банківської карти на ім`я ОСОБА_1 та інформацію про рух коштів по банківській картці № НОМЕР_1 за період з 27.03.2023 по 12.02.2024 включно.

01.05.2024 представник відповідача, адвокат Радецька Тетяна Петрівна, подала до суду відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву, в якій просить визнати недійсною додаткову угоду №1 від 23.08.2023 до договору №465923-КС-002 про надання кредиту від 27.07.2023, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» та ОСОБА_1 . Також, просить поновити строк, приєднати зустріну позовну заяву та відстрочити сплату судового збору за подання зустрічної позовної заяви до 01.07.2024.

01.05.2024 представник позивача, за довіреністю у справі - ОСОБА_3 , подав до суду заперечення на клопотання про прийняття зустрічної позовної заяви, в якому зазначив, що зустрічна позовна заява підлягає поверненню або залишенню без руху. Так, відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12.03.2024 у справі № 357/3794/24, про відкриття провадження у справі, суд встановив, що відповідач має право надати до суду, зокрема, пред`явити зустрічний позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі. У зустрічній позовній заяві представник відповідача просить поновити строк для подання зустрічної позовної заяви. Але, у зустрічній позовній заяві відсутнє будь-яке обґрунтування підстав пропуску такого строку, тому заява представника позивача за зустрічним позовом про поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви не підлягає задоволенню, а зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику у зв`язку з тим, що вона є необґрунтованою. Щодо залишення зустрічної позовної заяви без руху, то у випадку, якщо суд вирішить поновити строк стороні позивача за зустрічним позовом на подання зустрічної позовної заяви та не поверне її заявнику, просив суд залишити її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ЦПК України. В порушення вимог ст. 175 ЦПК України сторона позивача за зустрічним позовом не зазначила у зустрічній позовній заяві відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Також представником позивача за зустрічним позовом адвокатом Радецькою Тетяною Петрівною не було зазначено про наявність або відсутність у неї зареєстрованого електронного кабінету у ЄСІТС «Електронний суд» та/або зазначено її РНОКПП щоб представник ТОВ «Бізнес Позика» міг самостійно перевірити у ЄСІТС «Електронний суд» факт наявності або відсутності у неї зареєстрованого електронного кабінету. Адвокатом Радецькою Тетяною Петрівною лише була зазначена електронна адреса, яка можливо була використана нею для реєстрації у ЄСІТС «Електронний суд», але перевірити факт наявності або відсутності зареєстрованого електронного кабінету у ЄСІТС «Електронний суд» за допомогою адреси електронної пошти неможливо. На підставі вищевикладеного, просив суд, повернути зустрічну позовну заяву заявнику, а у випадку, якщо суд вирішить не повертати зустрічну позовну заяву - залишити її без руху.

Представник відповідача, адвокат Радецька Тетяна Петрівна, у судовому засіданні клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову, відстрочення сплати судового збору та прийняття зустрічного позову для спільного розгляду з первісним позовом підтримала, разом з тим, просила надати строк для усунення недоліків позову.

Представник позивача за довіреністю ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у відповіді на відзив проси розгляд справи проводити у відсутності представника товариства, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечує. Також, в матеріалах справи міститься заява представника позивача, за довіреністю у справі - ОСОБА_4 від 01.04.2024 аналогічного змісту.

Суд, заслухавши думку представника відповідачки та дослідивши зустрічну позовну заяву, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.7 ст. 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, в ухвалі про відкриття провадження у справі відповідачу, в порядку зазначених норм, було встановлено строк для подання відзиву та зустрічного позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Представник відповідача, адвокат Радецька Тетяна Петрівна, отримала вказану ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою і додатками до неї 25.04.2024, що підтверджено розпискою про ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 214) та 01.05.2024 подала зустрічну позовну заяву, в межах строку, визначеного ч. 1 ст. 193 ЦПК України, тому, підстав для поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви суд не вбачає.

Згідно ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Встановлено, що зазначена зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175,177 ЦПК України.

Представником відповідача (позивача за зустрічною позовною заявою) в порушення вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача, не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, не зазначено підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 6 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року складає 3028 гривень.

Відповідачка - ОСОБА_1 , при поданні зустрічного позову, не надала до суду документ, що підтверджує сплату судового збору, водночас, просила відстрочити його сплату до 01.07.2024.

Обґрунтовуючи заяву про відстрочення сплати судового збору, представник відповідачки, адвокат Радецька Т.П., зазначила, що відповідачка опинилася в тяжких життєвих обставинах, оскільки в період воєнного стану була звільнена з місця роботи, в жовтні 2023 року відбулося розлучення з чоловіком, який поставив відповідача в тяжкі фінансові життєві обставини, що стало причиною розлучення, після розлучення залишилася сама з двома малолітніми дітьми без будь-якої допомоги.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, представник відповідача за первісним позовом, адвокат Радецька Тетяна Петрівна, не надала до суду належних та достатніх доказів в підтвердження перебування відповідачки в тяжких життєвих обставинах, при цьому, у відзиві на позовну заяву та зустрічній позовній заяві зазначила розрахунок судових витрат на правову допомогу, які очікує понести відповідачка, у розмірі 10000,00 грн та 5000,00 грн відповідно.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши повідомлені обставини та надані докази, суд вважає, що наведені стороною відповідача у клопотанні обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору, тому, клопотання не підлягає до задоволення.

Таким чином, позивачу за зустрічним позовом необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 1211,20 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Білоцерків. міс/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, зустрічну позовну заяву необхідно залишити без руху, про що повідомити відповідачку, надавши їй строк для виправлення викладених вище недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 194, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика», про визнання додаткової угоди недійсною, залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, зустрічна позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Бондаренко