Номер провадження 2/243/1138/2024
Номер справи 243/3841/24
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

11 липня 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Агеєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кобець О.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу № 29 Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 травня 2022 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бондаренко Дмитро Валерійович, до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Бондаренко Д.В. звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області в інтересах позивача ОСОБА_1 з позовною заявою до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді рухомого та нерухомого майна, в тому числі: житловий будинок з господарськими та побутовими будовами та спорудами розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 , є спадкоємцем за заповітом, після померлої ОСОБА_2 , про що свідчить заповіт, посвідчений 20 липня 2021 року старостою Райгородоцького старостинського округу Миколаївської міської ради Слов`янського району Донецької області Удовиченко В.Л., зареєстрований в реєстрі за № 69.

Позивач звернулася до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Зубкової А.О., 08 квітня 2024 року з заявою про прийняття спадщини, але отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.05.2024 року, №561/01-16 з причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини встановленого у шість місяців згідно із ЦК України.

Позивачка, пропустила строк для прийняття спадщини у встановлений законом з поважних причин, внаслідок воєнних дій в Донецькій області, що розпочалися у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. З самого початку агресії, тобто з 24.02.2022 року, Миколаївська громада перебувала не тільки в зоні активних бойових дій, але й певний період у 2022 році, а саме в період окупації сусіднього міста Лиман, місто Миколаївка, де проживала позивачка, знаходилось у 2- 3 км. від лінії бойових дій, що дозволяло ворогу обстрілювати місто з усіх видів озброєння. Саме ж селище Райгородок, Миколаївської територіальної громади, і зовсім знаходилось безпосередньо на лінії бойових зіткнень. У місті Миколаївка, та селище Райгородок повністю було відсутнє електропостачання, газопостачання, водопостачання, транспортне сполучення, постійні обстріли створювали дуже небезпечну і реальна загроза життю та здоров`ю мешканцям міста та селища. В не менш небезпечній ситуації опинилося і найближче від Миколаївки місто Слов`янськ, де до початку бойових дій були розташовані нотаріуси Краматорського району. Згідно із ЗУ «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", м.Миколаївка, с.Райгородок, м.Слов`янськ, Краматорського району з початку бойових дій входить до переліку громад зазначеному в наказі Мінреінтеграції від 25.04.2022 р. №75 про затвердження «Переліку територіальних громад, що розташовані в районах проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), із змінами та доповненнями, перелік формується за погодженням Міноборони на підставі пропозицій відповідних обласних та Київської міської військових адміністрацій», наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року №309 «Про затвердження переліку територій на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією».

Просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в 3 місяці.

Позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Бондаренко Д.В. у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, до суду надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги, викладені в позові підтримали, просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області - Макарова Г.М. до суду надала Заяву про розгляд справи без її участі, просила прийняття рішення на розсуд суду за наявними матеріалами справи.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бондаренко Д.В., до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В судовому засіданні встановлено, що 20 липня 2021 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , склала заповіт, яким зробила розпорядження на випадок своєї смерті, та заповіла все своє майно ОСОБА_1 .10.1984 року народження.

Зі свідоцтва про смерть, вбачається що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помела 09 лютого 2022 року.

В судовому засіданні встановлено, що 08.04.2024 ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Зубкової А.О., з заявою про прийняття спадщини, але отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.05.2024 з причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини встановленого у шість місяців згідно із ЦК України.

З наданої відповіді приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Зубкової А.О. від 06.06.2024 за № 665/01-16, вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилася.

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання Заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання Заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

В обґрунтування поважності причин пропуску позивачами строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022 на всій території України був введений воєнний стан строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє до теперішнього часу.

У зв`язку з вищевказаними обставинами нормальне життя в Краматорському районі було припинене. Багато людей евакуювались, припинили роботу нотаріуси, банки, державні установи. Внаслідок обстрілу його будинку у позивача згоріли всі документи, на відновлення яких він затратив значну частину часу, та як тільки відновили роботу нотаріуси та він зібрав всі документи, що підтверджують його родинний зв`язок з померлою матір`ю, він звернувся з заявою про прийняття спадщини.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Приймаючи до уваги той факт, що позивачем надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, то суд приходить до висновку, що його позовні вимоги підлягають задоволенню. При цьому, позивач просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини за законом терміном у три місяці, тому суд вважає, що строк визначений судом терміном у три місяці позивачу буде достатнім для звернення з заявою про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бондаренко Дмитро Валерійович, до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 11 липня 2024 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області О.В. Агеєва.