Провадження №2-ві/369/26/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючого - судді Пінкевич Н.С., при секретарі Соловюк В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Назаренко Діани Леонідівни про відвід судді Волчка А. Я. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Петрова Світлана Миколаївна, Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Шелудченко Олена Віталіївна про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

14.05.2024 року до Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Назаренко Діани Леонідівни про відвід судді Волчка А. Я..

Дана заява мотивована тим, що сторона позивача вважає, що ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.04.2024 року про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за №369/21766/23, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 треті особи приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Петрова Світлана Миколаївна, приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Шелудченко Олена Віталіївна про витребування майна з чужого незаконного володіння, не містить об`єктивної оцінки позицій сторін та обґрунтованого мотивування прийнятого судом рішення щодо призначення такої експертизи, з урахуванням того, що в матеріалах справи міститься висновок такої експертизи долученої до справи стороною позивача, яка була проведена в рамках кримінального провадження № 0001483 від 30.08.2023 року. Представник позивача також вказує, що при постановленні даної ухвали судом були враховані лише доводи сторони відповідача та жодних відомостей по суті заперечень на призначення експертизи сторони позивача, що свідчить про одностороннє висвітлення лише позиції сторони відповідача. Крім того, суд призначив таку експертизу без долучення до матеріалів справи об`єкту дослідження та повірив «на слово» представнику відповідача про те, що такий об`єкт дослідження - довіреність, видана приватним нотаріусом Шелудченко О. В. від 02.06.2023 за № 811 в оригіналі наявна у відповідача та буде передана для дослідження. Вищевказане викликає об`єктивні обставини, які викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

На підставі вищевказаного просила суд відвести суддю Волчка А.Я.. від розгляду даної справи.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 травня 2024 року визнано заявлений відвід судді необґрунтованим та передано заяву про відвід судді для розгляду іншому судді, визначеному в порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2024 року, заява про відвід передана до провадження судді Пінкевич Н.С.

У судове засідання сторони не з`явилися, про місце і час судового засідання не повідомлялися у відповідності до ч. 8 ст. 40 ЦПК України. Представник заявника подала заяву про розгляд відводу за участі представника позивача адвоката Назаренко Д.Л. Однак в своїй заяві не вказала необхідність призначення судового засідання, а тому суд не вбачає підстав для призначення судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву про відвід судді, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно із ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ), у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

Стаття 6 ЄКПЛ відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. Виходячи з наявної практики ЄСПЛ, можна констатувати, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 ЄКПЛ, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві» повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Крім наведених об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо ("П`єрсак проти Бельгії"); суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант ("Прокол проти Люксембургу "); наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі ("Дактарас проти Литви"); участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення ("Макгоннелл проти Сполученого Королівства") тощо. Так, у справі "Деміколі проти Мальти" було визнано порушення об`єктивного критерію неупередженості суду, адже до складу Палати представників Мальти, яка розглядала справу заявника, входили два члени, що раніше піддавалися критиці у статті заявника, яка мала відношення до справи, а тому фактично мали особисту заінтересованість у справі.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заявлений відвід представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Назаренко Діани Леонідівни про відвід судді Волчка А. Я. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Петрова Світлана Миколаївна, Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Шелудченко Олена Віталіївна про витребування майна з чужого незаконного володіння не підлягає до задоволення, оскільки не ґрунтується на вимогах ст. 36 ЦПК України, в яких визначено підстави для відводу судді.

За таких обставин із заяви про відвід не вбачається мотивованих підстав для відводу судді та наявності сумнівів у його неупередженості або необ`єктивності, а тому суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу та відсутність підстав для задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.33,36,39,40,182,260,261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Назаренко Діани Леонідівни про відвід судді Волчка А. Я. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Петрова Світлана Миколаївна, Приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Шелудченко Олена Віталіївна про витребування майна з чужого незаконного володіння, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Пінкевич