КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

16 травня 2024 року місто Київ

Справа № 766/7601/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8499/2024

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Київ від 15 квітня 2024 року (ухвалено у складі судді О. Грегуль, повний текст рішення складено 15.04.2024 року)

у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ

Рішенням Деснянського районного суду м. Київ від 15 квітня 2024 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 за анкетою-заявою про приєднання до умов та правил надання послуг у ПриватБанку б/н від 14.10.2010 на користь акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» 33524,08 грн. - заборгованості за тілом кредиту, 2684 грн. - судового збору.

Не погоджуючись з такими рішеннями ОСОБА_1 11 травня 2024року подала засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Разом з апеляційною скаргою було подане клопотання, яким відповідач просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

В обґрунтування вимог вказаного клопотання, вказує що відповідач є внутрішньо переміщеною особою, а усі її доходи складаються виключно з пенсії. Відповідач не має заощаджень на банківських рахунках.

Вважаю, що клопотання підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення від 26 липня 2011 року).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження вказаних у клопотанні обставин відповідач надала копію довідки ВПО, Довідку про доходи за 2023 рік, Довідку ОК-5 та Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, відповідно до яких обсяг доходу за 2023 рік складає 29 800 грн.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму.

Оскільки скаржник оскаржує майнову вимогу, судовий збір за яку підлягав сплаті у розмірі 2 684 грн, то при подачі апеляційної скарги необхідно сплатити 4 026 грн (2 684х150%), що перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 .

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд апеляційної інстанції вважає за справедливе зменшити апелянту розмір судового збору до 1 000 грн., що не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 .

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити 1 000 грн. 00 к. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

У разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду м. Київ від 15 квітня 2024 року до 1 000 грн. 00 коп.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Київ від 15 квітня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк не усуне недоліки своєї апеляційної скарги (не подасть докази сплати судового збору та копії апеляційної скарги у відповідній кількості), апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Желепа О.В.