_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/6030/24
Провадження № 2-о/947/183/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2024 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Огренич І.В.

за участю секретаря - Грабової Т.П.,

представника заявниці ОСОБА_1 - адвоката Жовтан О.В.,

заінтересованих осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні заяву ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ),-

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 , звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та просить суд ухвалити рішення, яким встановити факт, що вона, ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 та бабусею ОСОБА_3 . При цьому заявниця посилається на те, що народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Зелено Надвірнянського району Івано-Франківської області. У паспорті громадянина України прізвище, ім`я та по батькові заявниці зазначено як « ОСОБА_1 ». У травні, 1955 року, ОСОБА_1 народила сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У 1958 році, через складну економічну ситуацію в регіоні, в якому проживала заявниця, вона виїхала в Молдову (Рибницький район, с. Мал «Ульма») з метою отримання підзаробітку, працюючи на буряках. Проживаючи у Молдові, у 1961 році заявниця народила другого сина, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . У сина заявниці ОСОБА_2 народився син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто внук заявниці. Разом з тим, будь-які докази того, що прізвище заявниці, ОСОБА_1 , було змінено на « ОСОБА_5 », що підтвердять родинний зв`язок між фізичними особами - відсутні, оскільки на сьогоднішній день територія, де проживала та народила сина заявниця (с. Мал «Ульма» Рибницького району, Придністров`я), є тимчасово окупованою територією. З метою отримання доказів підтвердження зміни прізвища заявниця звернулася до Надвірнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Надвірнянському районі Івано-Франківської області. Відповідно до отриманої інформації від 21.10.2023 року, актовий запис про шлюб ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 в архівах відсутній, перевірка наявності актового запису про шлюб проведена по первинних з 1952 по 1958р.р. та поновлених актових записах за період з 1955 року по теперішній час. В силу таких обставин, у заявниці відсутня можливість отримати документальне підтвердження зміни прізвища на території Молдови. Крім того, окупація частини Херсонської області, де знаходиться будинок заявниці за адресою: АДРЕСА_5 , який зазнав ракетних та мінометних обстрілів з боку окупантів, що підтверджується витягом з єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0001411 від 25.09.2023 року (правова кваліфікація ч.1 ст. 438 КК України) ускладнюють процес доказування. Відтак, більша частина документів, які сформовані та видані заявниці протягом всього життя - знищені. Відсутність даних про зміну прізвища заявниці з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_5 » приносить заявниці чимало незручностей, призводить до порушення її прав, бо вона не може довести, що є матір`ю ОСОБА_2 , в результаті чого не може в повному обсязі реалізовувати свої права як матір свого сина, адже вказані розбіжності ставлять під сумнів спорідненість матері та сина, впливають на законні права заявниці, спричиняють проблеми з різних соціальних питань, як наприклад: укладення договору дарування між заявницею та сином, тобто родичами першого ступеня спорідненості; звернення до нотаріуса для оформлення заповіту як базового інструменту спадкового права; реалізації інших прав та обов`язків, передбачених Сімейним кодексом України. Встановлення родинних відносин із онуком, ОСОБА_3 , зумовлене необхідністю отримання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі від фізичної особи, адже заявниця є людиною похилого віку, позбавлена можливості купити собі ліки, продукти харчування, готувати їжу, тому потребує допомоги близьких осіб та постійного догляду, що підтверджується висновком №41/1 про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 потребує соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі. Вказане зумовило звернення заявниці до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою суду від 19.02.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин.

У судовому засіданні представник заявниці - адвокат Жовтан Олександр Володимирович, підтримав заявлені вимоги та просив суд задовольнити заяву про встановлення факту родинних відносин у повному обсязі.

Заінтересовані особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечували проти задоволення заявлених вимог.

Вислухавши учасників процесу, пояснення свідка ОСОБА_7 , вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Зелено Надвірнянського району Івано-Франківської області, про що свідчить паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданим Комсомольським ВМ ХМВ УМВС України в Херсонській області від 22 січня 2001 року. Відповідно до паспорту громадянина України, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .

Відповідно до картки платника податків, виданої 13.01.2023 року Вітовською ДПІ ГУ ДПС у Миколаївській області, прізвище заявниці вказано як « ОСОБА_1 .

Заявниця є матір`ю ОСОБА_2 та бабусею ОСОБА_3 , що підтверджується матеріалами справи, а саме:

свідоцтвом про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 виданим Андріївською сільською радою Рибницького району Молдовської ССР від 18.09.1961 року. Відомості про батьків: батько: ОСОБА_8 , молдаванин; мати: ОСОБА_9 , українка;

паспортом громадянина України серії НОМЕР_3 , виданим Комсомольським РВ ХМУУМВС України в Херсонській області від 29.05.2000 року, відповідно до якого ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 в селі Мал «Ульма» Рибницького району, Молдова;

трудовою книжкою ОСОБА_10 від 01.06.1962 року, де наявні записи про працевлаштування у Рибницькому комбінаті, Молдова (на час перебування в Молдові) та про працевлаштування у місті Херсон (вже після повернення в Україну);

посвідченням пенсіонера від 03.08.1995 року про призначення пенсії за віком та з відміткою про те, що ОСОБА_1 є дитиною війни;

свідоцтвом про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_4 виданим Надвірнянським районним бюро РАЦС Станіславської області від 11.11.1961. Відомості про батька - відсутні, відомості про мати - ОСОБА_11 ;

військовим квитком ОСОБА_2 серії НОМЕР_5 , виданим Комсомольським районним воєнним комісаріатом Херсонської області від 12.05.1980 року, де у пункті 12 вказується сімейний стан військового: мати - ОСОБА_11 , 1939 року народження, брат ОСОБА_4 , 1955 року народження;

свідоцтвом про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_6 , виданим Комишанською сільською радою міста Херсон від 24.02.1986 року. Відомості про батьків: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_3 ;

паспортом громадянина України серії НОМЕР_7 , виданий Комсомольським ВМ УМВС України в Херсонській області від 11 грудня 2002 року, відповідно до відомостей якого ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 у селищі Комишани міста Херсон;

довідкою про склад сім`ї, виданою ОСОБА_3 , де вказується, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є бабусею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

будинковою книгою для прописки громадян, які проживають в будинку АДРЕСА_5 , де вказується, що за даною адресою прописані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

письмовими поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 ;

результатом дослідження №41771 аналізу ДНК на материнство від 27.02.2024 року;

та іншими документами, копії яких додані до матеріалів справи.

Згідно ч. 1 ст. 293ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи немайнових прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України - суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Таким чином, юридичні факти можуть бути встановленні лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі - постанови Пленуму) із змінами та доповненнями від 25.05.1998, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Відповідно ч. ч. 1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення.

Частиною 5, 6 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Факт родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК) встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Тобто, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право. Такої правової позиції дотримується і Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 15 квітня 2020 року справі № 302/991/19, провадження № 61-1128св20.

У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 лютого 2022 року у справі № 947/22756/19.

Однак, у справі № 947/22756/19 визнаючи подані позивачем письмові докази (свідоцтва про шлюб, свідоцтво про народження, свідоцтва про смерть, свідоцтво про право на спадщину після смерті, фотографії, на яких зображені члени родини позивача декількох поколінь, відеозаписи зі святкування сімейних подій, показання свідків достатніми та достовірними доказами, суд надав їм оцінку в їх сукупності, які в своєму взаємозв`язку згідно з практикою ЄСПЛ щодо урахуванням принципу "балансу вірогідностей" підтверджують правдивість обставин, на які посилався позивач на обґрунтування своїх позовних вимог, а тому суди дійшли правильних висновків про доведеність родинних відносин між позивачем та померлою особою. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) та в постанові від 21.06.2023 року у справі № 916/3027/21.

В своїй постанові від 21.06.2023 року у справі № 916/3027/21 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що повертаючись до стандартів доказування, передбачених процесуальним законом, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що покладений на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність передбачає, що висновки суду можуть будуватися на умовиводах про те, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування.

Такий підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.

Поняття «родинність» розглядається як родинні зв`язки між людьми, що ґрунтуються на походженні однієї особи від іншої чи кількох осіб від спільного пращура; кровний зв`язок осіб, що походять один від одного чи від спільного пращура. Родинна лінія може бути прямою чи боковою та поділяється на висхідну та низхідну. При прямій лінії родинність ґрунтується на походженні однієї особи від другої.

Звертаємо увагу, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами.

Враховуючи вищенаведене, з урахуванням принципу "балансу вірогідностей", що підтверджують правдивість обставин, вважаємо, що заява про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як матір`ю та сином, між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 як бабусею та внуком є обґрунтованою, законною та такою, що підлягає задоволенню.

Виникнення особистих, майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами, які підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо), тому допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника.

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

При вирішенні питання про встановлення факту родинних відносин, суд повинен виходити з фактичних, встановлених в судовому засіданні обставин. Суд враховує, що законодавчо питання врегульовано положеннями Цивільного кодексу України щодо сприяння у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для підтвердження такого факту. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

В даному випадку встановлення юридичного факту родинних відносин має юридичне значення для заявниці з метою реалізації прав та обов`язків, передбачених Сімейним кодексом України.

При таких обставинах, суд вважає вимоги ОСОБА_1 законними, обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

Керуючись ст. 10,13,18,81,211,247,258,259,273,315,316,318,319 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_6 , та бабусею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку, шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Повний текст рішення складено та підписано 22.05.2024.

Суддя Огренич І. В.