справа № 361/8656/21 головуючий у суді І інстанції Сердинський В.С.
провадження № 22-ц/824/6079/2024 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

24 квітня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Лобоцької В.П.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про захист прав споживача, визнання дій протиправними, зобов?язання вчинити дії, стягнення матеріальної шкоди та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просила визнати дії ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що виразилися у відключенні належного їй домоволодіння АДРЕСА_1 від електричної мережі - протиправними; визнати бездіяльність ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що виразилися в нездійсненні перерахунку заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії за адресою належного позивачу домоволодіння - протиправними; зобов`язати ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснити безоплатне підключення домоволодіння до електромережі; зобов`язати ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснити перерахунок заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії домоволодіння належного позивачу, розрахувавши заборгованість по середньому добовому обсягу споживання; стягнути з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на її користь шкоду у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії, за весь час недоотриманої електричної енергії за адресою належного їй домоволодіння.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності позивач є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу домоволодіння серія та номер 2421, виданого 16 червня 2007 року. Разом з цим, позивач є споживачем електричної енергії за вказаною адресою на підставі відкритого особового рахунку № НОМЕР_1 . 28 вересня 2021 року приблизно о 12 год. 13 хв. вищевказаний будинок, на думку позивача, було безпідставно та без належного повідомлення відключено. Позивач вказує на те, що у цей час на території домоволодіння знаходилася її матір - ОСОБА_2 . Як вбачається зі слів матері позивача, з вулиці під`їхала машина з працівниками, які почали щось робити з електромережою біля будинку. Вона ( ОСОБА_2 ) підійшла до них та поцікавилася тим, що вони роблять, на що вищевказані особи не надали жодних документів та не представилися належним чином, а лише сказали їй, що на лінії електромережі виявлено пошкодження та вони його лагодять. Після цього у будинку зникло світло. У подальшому, через мобільний додаток ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» позивач дізналася, що її будинок відключено від електромережі планово, дата і час відключення - 27 вересня 2021 року з 08 год. 30 хв. по 19 хв. 30 год. Разом з цим, 03 березня 2020 року позивач звернулася до ПАТ «Київобленерго» щодо неналежної роботи засобу обліку електроенергії, у зв`язку з дуже завищеними показаннями лічильника. За результатами її звернення було вилучено і направлено на перевірку метрологічних характеристик прилад обліку електроенергії, про що було складено акт-повідомлення про направлення на експертизу ЗВТ від 03 березня 2020 року. Відповідно до протоколу перевірки метрологічних характеристик від 20 жовтня 2020 року, проведеного ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», було встановлено, що прилад обліку електроенергії непридатний для використання. З огляду на це, позивачу було встановлено новий прилад з нульовими показниками. З моменту встановлення нового приладу лічильник працював справно і показники нараховувались та оплачувалися також позивачем вчасно. Однак, і надалі оплата за споживання електроенергії нараховувалась відповідно до показів непридатного лічильника. У свою чергу, позивачем було направлено заяву до ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про перерахунок платежів, однак, відповіді не отримано. Позивач вважає, що такі дії відповідачів є незаконними та такими, що грубо порушують її права, як споживача та завдають їй значної матеріальної та моральної шкоди.

У листопаді 2021 року відповідач ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» звернулося до суду із зустрічним позовом в якому просило стягнути із ОСОБА_1 заборгованість за спожиту електроенергію за договором про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 400830495 від 01 січня 2019 року в розмірі 143 365 грн. 61 коп.

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ОСОБА_1 укладено договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 400830495 від 01 січня 2019 року за адресою об`єкту споживання: АДРЕСА_1 (надалі - Об`єкт). Договір укладено шляхом приєднання споживача ОСОБА_1 до умов публічного договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого на веб-сайті відповідача, шляхом фактичного споживання електричної енергії та здійсненням оплат виставлених постачальником рахунків. На виконання умов укладеного між сторонами договору, відповідач, починаючи з 01 січня 2019 року здійснює постачання електричної енергії на об`єкт позивача. Однак, позивач, всупереч п.1 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 5.5.5. ПРРЕЕ, а також умовам укладеного між сторонами договору, не здійснює своєчасну та повну сплату за спожиту електричну енергію. У зв`язку із невиконанням ОСОБА_1 своїх зобов`язань за договором, були порушені законні права та інтереси ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія».

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено. У задоволенні зустрічного позову ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» відмовлено.

В апеляційній скарзі ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» просить скасувати рішення суду першої інстанції через неправильне застосування норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи та ухвалити нове рішення, яким первісний позов залишити без задоволення, зустрічні позовні вимоги - задовольнити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» вказує про те, що позивачем не було доведено, а судом першої інстанції не встановлено, в чому саме полягають протиправні дії відповідача щодо відключення об`єкту ОСОБА_1 . Жодних протиправних дій стосовно ОСОБА_1 щодо відключення від електричної мережі об`єкту відповідач не здійснював, натомість належним чином, відповідно до вимог чинного законодавства України та умовам діючого Договору між сторонами, попередив споживача про ймовірне припинення постачання електричної енергії та надав до матеріалів справи всі існуючі та належні докази для підтвердження законності своїх дій. Оскільки вартість послуг визначається з урахуванням даних комерційного обліку електричної енергії, наданих оператором мереж, то апелянт не може змінювати обсяг нарахування вартості послуг на власний розсуд. Зазначену позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 24 червня 2021 року у справі № 910/16328/19. Крім того, в постанові Верхового Суду від 09 червня 2021 року у справі 5023/10655/11 (922/1654/20) зазначено, що розрахунки за поставлену електроенергію зі споживачем постачальник проводить на підставі переданих від оператора системи розподілу показів приладу обліку відповідно до наведених вимог згідно з умовами договору. Таким чином, передана інформація про обсяги розподіленої електричної енергії оператором системи розподілу є обов`язковою та пріоритетною для позивача при формуванні платіжних документів. Відтак, в постачальника ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» були відсутні законні підстави для здійснення перерахунку заборгованості споживача ОСОБА_1 за фактично надані послуги з надання електричної енергії, оскільки оператором системи розподілу не передавалися постачальнику скориговані обсяги електроспоживання на підставі яких відповідач-1 мав би можливість виконати перерахунок заборгованості за договором. Щодо вимоги ОСОБА_1 зобов`язати відповідачів здійснити безоплатне підключення належного позивачу об`єкту, то згідно наявної у апелянта інформації, оператором системи розподілу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було відновлено електропостачання до Об`єкту належного позивачу, споживання електроенергії ОСОБА_1 продовжується по теперішній час. Щодо вимоги ОСОБА_1 стягнути з відповідачів майнову шкоду у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії за весь час недоотриманої електричної енергії відповідач зазначає наступне. Так, на момент пред`явлення позову, на момент прийняття рішення судом першої інстанції, а також на теперішній час взаємовідносини регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-УІІІ, який в свою чергу не передбачає вищевказаного виду відповідальності Постачальника, а саме відповідальності перед споживачами електричної енергії у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії у разі переривання електропостачання з вини енергопостачальника. Апелянт також зазначає, що станом на теперішній час заборгованість ОСОБА_1 за спожиту електричну енергію згідно договору, що заявлений у зустрічній позовній заяві, залишається неоплаченою. Як зазначалося вище, підстави для здійснення перерахунку заборгованості у апелянта відсутні, оператором системи розподілу не передавалися постачальнику скориговані обсяги електроспоживання, виключно на підставі яких апелянт формує та виставляє до сплати рахунки за електроенергію згідно умов діючого Договору, а також Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії. За результатом проведення вищевказаної експертизи, ДП «Всеукраїнський державний науково - виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» надано до матеріалів справи Свідоцтво про повірку №25-02/0201 від 21 грудня 2022 року, яким встановлено, що лічильник електричної енергії типу ZMG310CR4.041b.37S2, заводський номер 50892649, відповідає вимогам нормативної документації підприємства-виробника та своєму класу точності, є придатним до застосування. Отже, суд першої інстанції не встановив зазначені обставини справи, не звернув уваги на вищезазначені норми чинного законодавства і положення укладеного Договору, неправильно застосував положення Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, керувався нормами права, які вже втратили чинність та дійшов помилкових висновків про задоволення первісного позову та відмову у задоволені зустрічного позову.

В апеляційній скарзі ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» просить скасувати рішення суду першої інстанції через неправильне застосування норм матеріального права, невідповідність висновків, викладених в рішенні суду, обставин справи та ухвалити нове рішення, яким первісний позов залишити без задоволення, зустрічні позовні вимоги - задовольнити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вказує про те, що доводи позовної заяви щодо незгоди позивача з кількістю спожитої енергії та сумою до сплати є необґрунтованими, оскільки матеріалами справи підтверджено, що енергопостачальник (відповідач-2) здійснив розрахунок вартості спожитої електричної енергії від останніх показників до показників зафіксованих під час зняття спірного лічильника, зафіксовані в присутності представника позивача. Отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про безпідставне нарахування вказаної заборгованості та необхідність здійснення перерахунку, оскільки наявність заборгованості підтверджується належними та допустимими доказами, а позивач не довела, що вона споживала електричну енергію у меншому обсязі та сплачувала послуги у повному обсязі відповідно до показів засобу обліку. Позивача було належним чином повідомлено про наявну заборгованість, однак жодних дій для її погашення вона не вчиняла, тому 11 серпня 2021 року на адресу позивача було направлено попередження за вих. № 09/50-1198 про припинення постачання електричної енергії в зв`язку з наявною заборгованістю. Докази направлення підтверджується списком № 2379 згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів. Позивачем за первісним позовом не доведено належними, допустимими та достовірними доказами обґрунтованість підстав первісного позову, які в частині несправності засобу обліку електричної енергії, так і в частині неправомірного припинення електропостачання.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційні скарги задовольнити частково, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 (далі -домоволодіння), на підставі договору купівлі-продажу домоволодіння серія та номер 2421, виданого 16 червня 2007 року та споживачем електричної енергії за адресою домоволодіння на підставі договору укладеного з ПрАТ «Київобленерго».

З 01 січня 2019 року позивач стала споживачем електроенергії в домоволодінні на підставі договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг 400830495, укладеного з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії, опублікованого на веб-сайті відповідача ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», шляхом фактичного споживання електричної енергії за адресою домоволодіння та здійснення оплати спожитої електроенергії.

Як вбачається з розрахунку заборгованості, наданого відповідачем ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», станом на час коли послуги позивачу ОСОБА_1 почали надаватися саме відповідачем, у ОСОБА_1 вже був зазначений борг за спожиту електроенергію в розмірі 136 143,52 грн.

Також, з відповіді № 04/530/17012 від 20 жовтня 2021 року вбачається, що відповідачем ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надано інформацію щодо фактичного обсягу розподіленої електроенергії позивачем - починаючи з 01 січня 2019 року. Так, відповідач зазначає, що позивачем станом на січень 2019 року було спожито 95520 кВТ*год; в лютому 2019 року було спожито 0 кВТ*год; в березні 2019 року спожито 114 кВТ*год.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що припинення енергопостачання за адресою належного позивачу домоволодіння відбулося з порушенням вимог чинного законодавства, тобто без належного повідомлення позивача, як споживача послуги. Заборгованість за спожиту позивачем електроенергію була нарахована на підставі непридатного для використанні засобу обліку.

Апеляційний суд по суті частково погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 03 березня 2020 року позивач звернулася до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо неналежної роботи засобу обліку електроенергії, у зв`язку з дуже завищеними показаннями лічильника. За результатами звернення позивача було вилучено і направлено на перевірку метрологічних характеристик прилад обліку електроенергії, про що було складено акт-повідомлення про направлення на експертизу ЗВТ від 03 березня 2020 року.

Відповідно до протоколу перевірки метрологічних характеристик від 20 жовтня 2020 року, проведеного ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», було встановлено, що прилад обліку електроенергії непридатний для використання.

У відповідності до п. 1.3-1-14 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики № 322 від 21 червня 2003 року (надалі Положення Експертиза лічильників проводиться у разі:

1.3.1. Повної зупинки або нестійкої роботи лічильника.

1.3.2. Наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики (далі - Держспоживстандарт) або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм.

1.3.3. Зовнішнього пошкодження корпусу лічильника, тріщин скла чи наявності щілин між склом і кожухом.

1.3.4. Сумніву представника енергопостачальника або споживача (за його заявою) у правильності роботи лічильника.

1.4. Установлення придатності до застосування індукційних лічильників на підставі результатів контролю їхніх метрологічних характеристик (далі - повірка) проводиться згідно з вимогами ДСТУ ГОСТ 8.259-2007.

Отже, експертиза лічильника електроенергії, в даному випадку проводилася у зв`язку наявністю сумніву споживача (за його заявою) у правильності роботи лічильника.

У відповідності до п. 2.2-2.4 Положення - у разі отримання заяви споживача представник енергопостачальника протягом трьох робочих днів у містах та п`яти робочих днів у сільській місцевості від дати запису заяви в журналі повинен зняти лічильник, опломбувати і направити його на експертизу.

Зняття та опломбування лічильника, що підлягає експертизі, проводиться у присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці). Експертиза лічильника, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача (за його бажанням). Лічильники, що підлягають експертизі, повинні пломбуватися з використанням пломби, логотип якої містить індивідуальний номер та назву енергопостачальника. Пломба додатково встановлюється у тому самому місці, де встановлена пломба Держспоживстандарту. У разі неможливості встановити пломбу в цьому місці лічильник разом з цими пристосуваннями пакується в поліетиленовий пакет і опломбовується в присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці).

Енергопостачальник веде прошитий і скріплений своєю печаткою журнал обліку видачі пломб.

Після зняття і опломбування лічильника електричної енергії представник енергопостачальник складає акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії (далі - Акт-повідомлення) у двох або, у разі встановлення лічильника на сходовій клітці, трьох примірниках відповідно до форми, наведеної у додатку 1 (по одному для споживача; організації, у віданні якої перебуває будинок, і енергопостачальника). В Акті-повідомленні вказуються мета експертизи лічильника та причини, що викликали необхідність її проведення, спосіб пломбування, тип пломби та її номер на лічильнику чи пакеті.

Відповідно до протоколу перевірки метрологічних характеристик від 20 жовтня 2020 року, проведеного ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на підставі заяви позивача, було встановлено, що прилад обліку електроенергії непридатний для використання.

Відповідно до п. 2.3.16. Правил роздрібного ринку електричної енергії - у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку (у частині вимірювання обсягу електричної енергії та/або параметрів) не з вини споживача обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається відповідно до Кодексу комерційного обліку.

У відповідності до п. 8.6.18. Кодексу комерційного обліку електричної енергії - у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку не з вини споживача обсяг спожитої електричної енергії від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається на підставі показів верифікаційних лічильників, а у разі їх відсутності розраховується відповідним оператором системи/ППКО за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем.

За таких обставин, встановивши непридатність до використання лічильника електроенергії, який був встановлений на об`єкті позивача, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» зобов`язано було у відповідності до вищезазначених положень Правил роздрібного ринку електричної енергії та Кодексу комерційного обліку визначити обсяг спожитої ОСОБА_1 електричної енергії на підставі показів верифікаційних лічильників, а у разі їх відсутності розрахувати за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем.

Зазначених вимог ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не дотрималося і всупереч вимогам Положення направило лічильник, що був встановлений на об`єкті позивача, на повторну перевірку метрологічних характеристик.

Як пояснив представник ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» в судовому засіданні суду апеляційної інстанції у відповідача виникли сумніви в правильності проведеної попередньої перевірки.

В той же час, пунктами 1.3 -1.4 Положення визначено підстави проведення експертизи приладів обліку електричної енергії, які викладені вище, і до них не відносяться сумніви оператора розподілу в правильності проведеної його ж працівниками перевірки.

Так, у відповідності до протоколу перевірки метрологічних характеристик від 20 жовтня 2020 року, проведеного ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», було встановлено, що прилад обліку електроенергії непридатний для використання. Вказана перевірка була проведена з дотриманням порядку визначеного п. 2 положення, за участю представника споживача, представника оператора системи розподілу та керівника центру з метрології (т. 1, а.с. 10).

За відсутності будь-яких доказів не відповідності законодавству, не достовірності чи не відповідності порядку проведення перевірки, результати якої викладені в протоколі від 20 жовтня 2020 року, відповідач направив лічильник споживача на повторну перевірку.

При цьому, ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було грубо порушено порядок проведення експертизи лічильників, що встановлений п. 2.2-2.4 Положення.

Так, всупереч вимогам вказаного порядку опломбування лічильника, що підлягав експертизі не було проведено у присутності споживача. Повторна експертиза лічильника не була проведена у присутності споживача і останній не повідомлялося про повторну перевірку чим не було забезпечено споживачу можливість бути присутньою при перевірці. Представник енергопостачальника не склав акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії.

Крім того, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не звернуло уваги, що Положення не містить такої підстави проведення перевірки, як сумніви оператора розподілу в правильності проведеної ним же перевірки.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що повторна перевірка лічильника позивача працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» була проведене не тільки за відсутності до того визначених законом підстав, а й з грубими порушеннями порядку визначеного Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів.

З аналогічними порушеннями була проведена третя перевірка вказаного лічильника, яка була виконана ДП «Укрметртестстандарт» на підставі ухвали суду від 02 серпня 2022 року.

Позивачу у справі, яка є споживачем, не було забезпечено можливість бути присутньою при проведенні такої перевірки, даних про опломбування лічильника перед направленням на перевірку, матеріали справи не містять.

Як пояснив представник ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» в судовому засіданні, лічильник позивача після першої перевірки зберігався у них і працівниками їх служби доставлявся до ДП «Укрметртестстандарт».

За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку, що підстав вважати такими, що відповідають вимогам закону повторну перевірку лічильника споживача від 11 серпня 2021 року (т. 2, а.с. 4-5) та повірку ДП «Укрметртестстандарт» від 24 січня 2024 року немає і суд обґрунтовано не взяв їх до уваги.

З матеріалів справи вбачається, що 01 січня 2019 року між ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ОСОБА_1 було укладено договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 400830495 (надалі - Договір). Об`єкт постачання електричної енергії адресою: АДРЕСА_1 . Договір укладено шляхом приєднання споживача до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого на веб-сайті ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» шляхом фактичного споживання споживачем електричної енергії та здійсненням часткових сплат виставлених ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» рахунків.

Згідно п. 2.3. Договору 30830495 від 01 січня 2019 року, обсяг проданої споживачу електроенергії визначається оратором системи розподілу.

Оператором системи розподілу на території Київської області є ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке в силу п. 11 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 виконує функції адміністратора комерційного обліку електричної енергії.

Статтею 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що Оператор системи розподілу, зокрема, забезпечує комерційний облік відповідно до цього Закону, правил ринку та кодексу комерційного обліку, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно з п. 2.3.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії - у разі виникнення у споживача сумніву у правильності показів засобів вимірювальної техніки та/або обсягів споживання електричної енергії, на підставі яких здійснювались нарахування у пред`явленому до оплати документі, споживач подає про це заяву оператору системи/постачальнику послуг комерційного обліку, а у разі виникнення сумніву у правильності суми у пред`явленому до оплати документі щодо оплати за постачання або розподіл (передачу) електричної енергії - учаснику роздрібного ринку, який надав розрахунковий документ.

Учасник ринку протягом 5 робочих днів від дня одержання заяви перевіряє документ (рахунок) щодо оплати електричної енергії, послуг з розподілу (передачі), комерційного обліку електричної енергії, компенсації перетікань реактивної електричної енергії тощо, у разі необхідності звертається в установленому Кодексом комерційного обліку порядку щодо перевірки даних комерційного обліку.

На підставі отриманих за результатами перевірки даних комерційного обліку електропостачальник, оператор системи та постачальник послуг комерційного обліку за необхідності проводять відповідні коригування.

У відповідності до п. 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії - у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку не з вини споживача обсяг спожитої електричної енергії від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається на підставі показів верифікаційних лічильників, а у разі їх відсутності розраховується відповідним оператором системи/ППКО за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем.

Отже, обов`язок обліку спожитої позивачем електричної енергії лежить на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке, у разі виявлення несправності лічильника електричної енергії, зобов`язане було здійснити відповідні коригування показників спожитої позивачем електричної енергії.

Близька за змістом позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24 червня 2021 року у справі № 910/16328/19.

Разом з тим, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вказаного обов`язку не виконало, в результаті чого показники непридатного до використання приладу обліку електричної енергії були направлені до ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія».

Пунктом 4.3. ПРРЕЕ встановлено, що дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного ліку.

Отримавши від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» показники лічильника позивача, ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», здійснила відповідні нарахування плати за спожиту електроенергію.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України визначено,що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Заявляючи вимоги про визнання дій ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», що виразилися у відключенні належного їй домоволодіння від електричної мережі протиправними; визнання бездіяльності ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», що виразилися в нездійсненні перерахунку заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії протиправними; зобов`язання ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» здійснити безоплатне підключення домоволодіння до електромережі та перерахунок заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії; стягнення з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» шкоди у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії, позивач не звернула уваги, що ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», жодних протиправних дій щодо неї не вчиняла.

Так, заборгованість споживачу була нарахована ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» на підставі наданих ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» показників.

Враховуючи наявну заборгованість, ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» мала право звернутись до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» з вимогою про припинення електропостачання об`єкту позивача. Відключення будинку позивача ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» не здійснювала.

Як було зазначено вище, згідно з пунктом 4.3. ПРРЕЕ дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку.

Отже, ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» має можливість і зобов`язана здійснювати перерахунки вартості спожитої споживачем електроенергії виключно у разі надання ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» скорегованих показників лічильника, чого зроблено не було.

За огляду на відсутність дій ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», які б порушували права позивача, підстав до задоволення позову щодо вказаного відповідача не було.

Разом з тим, вимоги до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо протиправності відключення від електропостачання будинку позивача є обґрунтованими, оскільки саме дії вказаного відповідача, який виявивши несправність лічильника електричної енергії, що був встановлений на об`єкті позивача, зобов`язаний був здійснити відповідні корегування показників спожитої позивачем електричної енергії та передати їх до ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія».

Не вчинення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вказаних дій призвело до відключення будинку споживача від електропостачання, а, відтак, дії відповідача в цій частині є протиправними.

Вимоги позивача до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визнання бездіяльності, що виразилися в нездійсненні перерахунку заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії протиправними, зобов`язання здійснити безоплатне підключення домоволодіння до електромережі та перерахунок заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії не можуть бути задоволені з огляду на наступне.

Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц звернула увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Заявляючи вказані вимоги, позивач не звернула уваги, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», як оператор системи розподілу, в силу своїх повноважень не здійснює нарахування оплати за спожиту електроенергію чи перерахунок нарахованої оплати.

Будинок позивача, як на момент розгляду справи судом першої інстанції так і на момент розгляду апеляційної скарги підключений до електромережі, що визнається сторонами, а, відтак, повторне підключення за вимогами позивача є неможливим.

Перерахунок заборгованості за спожиту електроенергію може бути здійснено ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» у разі коригування показників ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». В той же час, вимог, направлених на зобов`язання даного відповідача про приведення показників спожитої електроенергії з вимогами ПРРЕЕ позивач не заявляла.

Позовні вимоги до відповідачів в частині стягнення шкоди у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії не можуть бути задоволені виходячи з наступного.

Частиною 13 ст. 24 Закону України «Про електроенергетику», на яку посилався позивач було визначено, що енергопостачальники несуть відповідальність перед споживачами електричної енергії у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії у разі переривання електропостачання з вини енергопостачальника (згідно з умовами договору на постачання електричної енергії).

Разом з тим, вказаний закон втратив чинність в 2017 році на підставі Закону України «Про ринок електричної енергії».

Крім того, матеріали справи не містять доказів обсягу недовідпущеної позивачу електроенергії, а, відтак, і її вартість є недоведеною, що виключає можливість такого стягнення.

З огляду на встановлені судом обставини справи, в частині визначення заборгованості позивача за спожиту електроенергію на підставі показань непридатного для використання лічильника та не здійснення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» коригувань показників на підставі п. 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії - вимоги ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» про стягнення такої заборгованості задоволені бути не можуть.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 в повному обсязі суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув, та дійшов помилкового висновку про обґрунтованість усіх заявлених вимог до усіх відповідачів, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи та не ґрунтуються на наявних у справі доказах, що у відповідності до вимог ст. 376 ЦПК України є підставою до скасування рішення та ухвалення нового рішення по суті вимог позивача та зустрічних вимог відповідача.

Згідно з ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

При подачі первісної позовної заяви за п`ять вимог немайнового характеру сплаті підлягав судовий збір у загальному розмірі 4 540 грн. (908*5). Оскільки апеляційний суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, а позивач звільнена від сплати судового збору, то судовий збір, який підлягав сплаті при подачі позовної заяви, підлягає стягненню з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме у розмірі 908 грн. (1/5).

При подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції в частині задоволення первісного позову відповідач ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» сплатило судовий збір у розмірі 6 810 грн. Оскільки апеляційний суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, а позивач звільнена від сплати судового збору, то сплачений відповідачем судовий збір підлягає компенсації на його користь за рахунок держави пропорційно до відхилених позовних вимог, а саме у розмірі 5 448 грн. (4/5).

При подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції в частині задоволення первісного позову відповідач ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» сплатило судовий збір у розмірі 6 810 грн. Оскільки апеляційний суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову до зазначеного відповідача, а позивач звільнена від сплати судового збору, то сплачений відповідачем судовий збір підлягає компенсації на його користь за рахунок держави у зазначеному розмірі.

Крім того, оскільки апеляційний суд приходить до висновку про залишення рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні зустрічного позову без змін, то підстав до розподілу судових витрат в цій частині апеляційний суд не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 376, 379, 381, 382-384 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» задовольнити частково.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 22 вересня 2023 року скасувати та прийняти постанову.

Позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про захист прав споживача, визнання дій протиправними, зобов?язання вчинити дії, стягнення матеріальної шкоди задовольнити частково.

Визнати дії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що виразилися у відключенні належного ОСОБА_1 домоволодіння АДРЕСА_1 від електричної мережі - протиправними.

В задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» відмовити.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», місце знаходження: вул. Стеценка, 1-а, м. Київ, ідентифікаційний код - 23243188, в дохід держави судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень.

У задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію відмовити.

Компенсувати за рахунок держави на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», місце знаходження: вул. Київська, 8-В, м. Вишневе, Бучанського району, Київської області, ідентифікаційний код - 42094646, судовий збір у розмірі 6 810 (шість тисяч вісімсот десять) гривень.

Компенсувати за рахунок держави на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», місце знаходження: вул. Стеценка, 1-а, м. Київ, ідентифікаційний код - 23243188, судовий збір у розмірі 5 448 (п`ять тисяч чотириста сорок вісім) гривень.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення виготовлено 26 квітня 2024 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.