У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 609/656/24

2-во/609/11/24

20 травня 2024 року Шумський районний суд Тернопільської області

в складі: головуючого судді Катерняк О.М.

з участю секретаря судового засідання Мацишиної Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Шумськ заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 29 квітня 2003 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, суд

В С Т А Н О В И В :

10 травня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Шумського районного суду Тернопільської області із заявою про виправлення описки в ухвалі Шумського районного суду Тернопільської області від 29 квітня 2003 року, якою в порядку виконання рішення між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було затверджено мирову угоду, згідно якої ОСОБА_2 в рахунок погашення боргу передала у власність заявника квартиру, розташовану у АДРЕСА_1 . Вказує, що при винесенні вищезгаданої ухвали було допущено описку, а саме вказано АДРЕСА_2 . Вказана описка не дозволяє провести заявнику реєстрацію вищевказаної квартири, а тому просить виправити описку в ухвалі суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява ОСОБА_3 про виправлення описки задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативи суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Розгляд питання про виправлення описки вирішується без повідомлення сторін, відтак на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно п.19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Так, на підтвердження того факту, що описка в ухвалі допущена саме з вини суду, заявником надано Свідоцтво про право власності на житло, видане Шумською селищною Радою народних депутатів 05 травня 1998 року, відповідно до якого вбачається, що ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 на праві приватної спільної власності належить квартира за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Шумського районного суду Тернопільської області від 29 квітня 2003 року затверджено мирову угоду укладену в процесі виконання поза рішенням суду Шумського району Тернопільської області від 03.03.2003 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу на слідуючих умовах: - ОСОБА_2 з однієї сторони передає в рахунок погашення боргу, в сумі 6000 грн. квартиру в АДРЕСА_1 , що належить їй на праві власності, а ОСОБА_1 з другою сторони, приймає у власність квартиру в АДРЕСА_1 , в рахунок погашення боргу ї відмовляється від примусового виконання рішення і подальшого стягнення боргу.

В тексті вказаної ухвали суду жодного разу не зазначена адреса розташування квартири, а саме « АДРЕСА_1 », натомість неодноразово повторюється адреса саме « АДРЕСА_1 ».

Також заявником додано до матеріалів справи копію технічного паспорту на квартиру, що знаходиться у власності гр. ОСОБА_2 . У технічному паспорті зазначена адреса розташування квартири: АДРЕСА_1 .

Згідно із інформацією, яка міститься у будинковій книзі прописки громадян, що мешкають в будинку АДРЕСА_3 вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , 15 квітня 2003 року.

Відповідно до запису про місце проживання в паспорті громадянина України серії НОМЕР_1 слідує, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , 15 квітня 2003 року.

Однак суд не може взяти до уваги дані докази, оскільки вони не підтверджують того факту, що судом при винесенні ухвали помилково зазначено невірну адресу, а можуть лише підтвердити, що ОСОБА_2 на праві приватної спільної (сумісної або часткової) власності належить квартира АДРЕСА_4 , яка згідно із ухвалою суду від 29.04.2003 не була предметом спору.

Також, на думку суду, зазначення адреси майна, яке перейшло у власність заявника, має істотний характер.

Разом із тим, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а за умов недоведеності тих обставин, що саме квартира АДРЕСА_4 була предметом спору і того, що було допущено саме описку в адресі, а також тих обставин, що суд не має можливості дослідити матеріали справи та внести виправлення в судове рішення так, як матеріали даної справи були знищені за закінченням терміну зберігання, заява про виправлення описки задоволенню не підлягає.

Інших доказів, які вказували би на те, що описку вчинено саме судом при винесенні ухвали, заявником не надано. Разом з тим, встановити обставини справи, за якою було винесене вищезазначене рішення не надається можливим, оскільки цивільна справа була знищена у зв`язку із закінченням терміну зберігання, в архіві суду зберігаються лише оригінали процесуальних документів вищевказаної справи, а саме оригінал ухвали Шумського районного суду Тернопільської області від 29 квітня 2003 року. Інших процесуальних документів: ухвал про виправлення описки в рішенні суду на зберіганні в архіві суду не виявлено.

Пунктом 38 Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляду справі у суді першої інстанції» знищення справи у зв`язку із закінченням терміну її зберігання віднесено до причин втрати судового провадження.

Таким чином, суд позбавлений можливості виправити описку в рішенні.

Відповідно до ст. 488 ЦПК України, відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 489 ЦПК України передбачено, що втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду.

Згідно з статті 493 ЦПК України вбачається, що при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги: 1) частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); 2) документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; 3) матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; 4) будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; 5) відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; 6) дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; 7) будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел. Суд може допитати як свідків осіб, які були присутніми під час вчинення процесуальних дій, учасників справи (їх представників), а в необхідних випадках - осіб, які входили до складу суду, що розглядав справу, з якої втрачено провадження, а також осіб, які виконували судове рішення, та вчиняти інші процесуальні дії, передбачені цим Кодексом, з метою відновлення втраченого судового провадження.

Таким чином, заявнику роз`яснюється право звернутися до суду із заявою про відновлення втраченого судового провадження.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд ,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 29 квітня 2003 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена та підписана 20 травня 2024 року.

Суддя: Оксана КАТЕРНЯК