ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3217/23
Провадження № 2-п/210/32/24
У Х В А Л А

іменем України

22 листопада 2024 року

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі головуючого судді Чайкіної О.В., за участі секретаря судового засідання Кучевасової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Кривий Ріг матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 07.09.2023 року по справі №210/3217/23 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

До суду 11 жовтня 2024 року надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 07.09.2023 року по справі №210/3217/23 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Аргументи сторін

Відповідачка ОСОБА_1 вказує, що не знала про існування судового процесу та не була належним чином повідомлена про календарну дату проведення судових засідань. Ухваленим рішенням порушено її конституційне право, а тому просить суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасувати вказане рішення та призначити справи до розгляду за правилами загального провадження.

Представник позивача повідомлений про дату та місце розгляду заяви, поштовою кореспонденцією скерував відзив на заяву про перегляд заочного рішення, у якому вказує, що відповідач не надав жодних доказів до заяви про перегляд заочного рішення, які можуть слугувати підставою для скасування рішення..

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини справи.

Рішенням Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07.09.2023 року частково задоволено позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 10.01.2011 року в сумі 36697,92 (тридцять шість тисяч шістсот дев`яносто сім гривень дев`яносто дві копійки).

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судовий збір у сумі 2124,11 (дві тисячі сто двадцять чотири гривні одинадцять копійок).

В задоволенні позовних вимог в частині стягнення відсотків на суму 9668,12 (дев"ять тисяч шістсот шістдесят вісім грн. дванадцять коп. - відмовлено.

Ухвалюючи заочне рішення, суд врахував положення частини 4 статті 223 ЦПК України, зокрема: у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Крім того, суд керувався положеннями частини 1 статті 280 ЦПК України, згідно з якою:

Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Задовольняючи частково позовні вимоги Банку до ОСОБА_2 суд взяв до уваги докази, надані Банком про те, що згідно з анкети-заяви від 10.01.2011 року про приєднання до умов і правил надання банківських послуг у Приватбанку ОСОБА_1 отримувала декілька банківських карток, зокрема: № НОМЕР_1 (дата відкриття 16.04.2014 року, термін дії 01/18 року); № НОМЕР_2 (дата відкриття 17.11.2021 року, термін дії до 12/25 року) (а.с. 10). Також суд виснував, що Банком доведено, що ОСОБА_1 в період з вересня 2020 року по листопад 2022 року активно користувалася банківською карткою № НОМЕР_2 (дата відкриття 17.11.2021 року, термін дії до 12/25 року), зокрема зняття готівки, оплата готельно-ресторанних послуг, придбання товарів та продуктів, тощо (а.с. 53).

Мотиви та висновок суду

Щодо поновлення пропущеного строку

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Судом встановлено, що спірне заочне рішення ухвалено 07 вересня 2023 року. Відповідачка не отримувала копію рішення суду і з матеріалами справи ознайомлена лише 12 липня 2024 року та відповідно звернулась до суду із заявою про скасування заочного рішення вперше 16 серпня 2024 року, із пропуском строку 4 (чотири) дні. Вказана заява повернута ОСОБА_1 , оскільки останньою не сплачено судовий збір, про що постановлена ухвала суду 10 жовтня 2024 року.

Заявниця повторно звернулася до суду 11 жовтня 2024 року із належно оформленою заявою.

Враховуючи, що заявницею по факту пропущено лише чотири календарних дні, суд вважає за можливе поновити відповідачу по справі ОСОБА_1 пропущений строк звернення до суду із вказаною заявою.

Щодо скасування заочного рішення суду

Відкриваючи провадження у справі, суд в ухвалі від 29.06.2023 року згідно правил частини 6 статті 19 ЦПК України визнав спір між Банком та ОСОБА_1 як малозначний, та відповідно до вимог статті 274 ЦПК України призначив розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 5 статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини 1 статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи наведене вище положення закону, у заяві про скасування заочного рішення відповідач має зазначити: 1) чому він не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки і які докази підтверджують поважність причин його неявки; 2) чому він не подав відзив на позовну заяву і які поважні причини існували, що перешкоджали подати відзив на позовну заяву у встановлений судом строк; 3) які заперечення (докази) проти позову існують., і що ці докази мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Що причин неявки та неподання відзиву:

Суд відхиляє аргументи Відповідачки про те, що вона не знала про існування справи в суді, виходячи з наступного.

Розгляд цієї справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с. 60).

За змістом частини 2 статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Таким чином, відкриваючи провадження у справі, суд визнав, що явка сторін не є обов"язковою, та на підставі частини 2 статті 128 ЦПК України повідомив сторін про відкриття провадження у справі, та запропонував відповідачеві подати відзив на позовну заяву.

Згідно з частиною 7 статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Стороні відповідача ( ОСОБА_1 ) скерована копія ухвали суду про відкриття провадження та за зареєстрованим у встановленому порядку місцем проживання та додатково направлено електронне повідомлення на мобільний номер, який вказаний відповідачем під час отримання кредитних карток в установі Банку (фінансовий номер).

Поштова кореспонденція, а саме позовна заява з додатками, ухвала суду про відкриття провадження із зазначенням дати судового засідання та повідомлення про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, скерована за адресою реєстрації ОСОБА_1 повернулась на адрес суду із відміткою, що "адресат відсутній за місцем мешкання" (а.с.74).

Крім того , СМС повістка, скерована на мобільний (фінансовий) номер відповідача також доставлена доставлена (а.с.65).

Суд звертає увагу, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. (пункт 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України).

Тобто, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повісткиу зв`язку «відсутній за вказаною адресою» (а.с. 74) вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. (Постанова ВП ВС від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18).

Отже, відповідачка була належним чином повідомлена про відкриття судового провадження щодо неї, а так само й про перебування в проваджені суду, а так само й про необхідність подання відзиву, та про дату першого судового засідання, що свідчить про необгрунтованість її покликань на те, що суд не повідомляв її про розгляд справи.

Суд відклав повторно розгляд справи, про що постановив ухвалу від 09.08.2023 року та повідомив відповідача шляхом надіслання судової повістки про виклик на зазначену у позовній заяві адресу його місця проживання, яка повернулась на адресу суду із відміткою про закінчення термінів зберігання поштової кореспонденції (а.с. 66-67, 84-86).

Перевіркою повідомлень, створених в АСДС-Д3 встановлено, що окрім судового повідомлення про повторну дату слухання, відповідачу скеровано смс-повідомлення, у тому числі й через застосунок "Viber", яке своєчасно доставлено на мобільний телефон, який відповідач надала Банку при укладанні угоди про банківське обслуговування та отримання кредитних карток.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності (неповажності) причин неявки сторони до суду залежно від того, яка це неявка: перша чи повторна. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами (такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21).

Суд погоджується, що повернення другого судового повідомлення з відміткою "за закінченням терміну зберігання" не може вважатись належним, проте в аспекті характеру справи, та предмету спору суд не визнавав явку сторін обов"язковою, а розгляд справи відбувався за правилами спрощеного позовного провадження за наявними матеріалами.

Суд відхилив твердження відповідачки, що вона необізнана про перебування провадження справи в суді, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України. Заявником по справі не представлено суду жодного доказу, які б перешкоджали їй подати своєчасно відзив на позовну заяву, та докази в обгрунтування неправомірності вимог Банку.

Суд звертає увагу, що до поважних причин неможливості подати відзив, які могли б бути підставою для скасування заочного рішення, могли б належати: тривала хвороба, що унеможливлює (підтверджена медичними документами); перебування в іншому місці, наприклад, у відрядженні або за кордоном (підтверджено документами); наявність непереборних обставин (форс-мажору), таких як стихійне лихо, підтверджене актами компетентних органів.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено за умови:

- відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин,

- докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Оскільки розгляд справи здійснювався в порядку спрощеного позовного провадження, і суд не визнавав обов"язкову явку сторін, суд бере до уваги неподання відзиву на позовну заяву.

Як встановлено вище, відповідач належним чином повідомлена про відкриття провадження у справі (а.с. 71-72), у встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву таким правом не скористалась.

Крім того, відповідач у своїй заяві не покликається на наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач не надала доказів (довідок, виписок, тощо), що вона не отримувала банківські карти за № НОМЕР_1 (дата відкриття 16.04.2014 року, термін дії 01/18 року); № НОМЕР_2 (дата відкриття 17.11.2021 року, термін дії до 12/25 року) (а.с. 10).

Крім того, відповідач до заяви про перегляд заочного рішення не надала доказів, що не вона, а інша особа користувалася банківською карткою № НОМЕР_2 (дата відкриття 17.11.2021 року, термін дії до 12/25 року), та здійснювала зняття готівки, оплату готельно-ресторанних послуг, придбання товарів і продуктів тощо..

Покликання на сплив позовної давності не може бути взято до уваги судом як підстава для скасування заочного рішення, адже період заборгованості, за яким банк пред"явив позов, мав місце з 05.2020 по 07.09.2022 року, тобто в межах позовної давності (а.с. 53).

Окрім іншого, стороною відповідача також не виконана одна із умов положень статті 288 ЦПК України, а саме у заяві про скасування заочного рішення відповідач не довела, що на момент ухвалення заочного рішення 07 вересня 2023 року існували обставини, які могли б вплинути на результат справи. Наприклад докази, які суд не врахував та/або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права.

Статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 частини 2 цієї статі, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

На підставі вищевикладеного, суд, оцінивши всі доводи заяви відповідача ОСОБА_1 , враховуючи вимоги ст. 287 ЦПК України щодо повноважень суду за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення, не вбачає достатніх підстав для скасування заочного рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2023 року та відмовляє заявникові в перегляді заочного рішення суду.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Керуючись ст.ст. 260-261, 284-288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Строк подачі заяви про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2023 року - поновити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 07.09.2023 року по справі №210/3217/23 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Згідно з пп. 15.5 п. 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: О. В. Чайкіна