14.11.2024 Справа № 756/2937/24
Справа № 756/2937/24
Провадження №2/756/2382/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року м. Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Діденка Є.В., за участю секретаря судового засідання Павлишина О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання часток у праві спільної сумісної власності,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити, що частка у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 становить 1/3 частини, ОСОБА_2 становить 1/3 частини та, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 становила 1/3 частини.

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік Позивача - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрита спадщина, а саме на квартиру АДРЕСА_1 . Вказана Квартира належала Позивачу, її сину ОСОБА_2 та померлому чоловіку ОСОБА_3 на праві приватної спільної сумісної власності на підставі Договору купівлі-продажу від 20.12.1995, який зареєстрований в КМБТІ 22.12.1995. Позивач подала заяву до приватного нотаріуса КМНО Кондратенко О.В. про прийняття спадщини, але 08 лютого 2024 року нотаріус відмовила Позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину, посилаючись на «неможливість визначення частки права власності на квартиру на яку необхідно видати свідоцтво про право на спадщину після померлого ОСОБА_3 та належним чином здійснити реєстрацію права власності на частину квартири за спадкоємцем». Відмова у вчиненні нотаріальної дії обумовлена тим, що в Договорі купівлі-продажу від 20.12.1995 року не зазначені частки у праві приватної власності співвласників, у тому числі і померлого ОСОБА_3 . У зв`язку із вищевикладеним та враховуючи той факт, що співвласниками квартири є Позивач - ОСОБА_1 , її син - ОСОБА_2 та померлий чоловік - ОСОБА_3 існує потреба визначити частки кожного в праві спільної сумісної власності на квартиру для усунення в подальшому перешкод в користуванні та розпорядженні кожного з співвласників своє часткою власності.

Ухвалою судді від 13.03.2024 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання та витребувано у Приватного нотаріуса КМНО Кондратенко О.В. копії матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

07.05.2024 року на адресу Оболонського районного суду міста Києва від Приватного нотаріуса КМНО Кондратенко О.В. надійшла копія спадкової справи №62/2023, заведеної після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 07 травня 2024 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду на 20 червня 2024 року.

20 червня 2024 року судове засідання відкладено для належного повідомлення Відповідача про дату, час і місце розгляду справи на 19 вересня 2024 року.

19 вересня 2024 року розгляд справи відкладено на 31 жовтня 2024 року у зв`язку із перебуванням судді Діденко Є.В. на навчанні у школі суддів.

31 жовтня 2024 року розгляд справи відкладено на 14 листопада 2024 року у зв`язку із перебуванням судді Діденко Є.В. в офіційній відпустці.

У судове засідання Позивач не з`явилась, повідомлена про дату, час і місце розгляду справи засобами електронного зв`язку, про що в матеріалах справи наявна довідка про успішну доставку. На адресу суду Позивач направила заяву, в якій просить розгляд справи провести без її участі, заявлені позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлений про дату, час і місце розгляду справи засобами електронного зв`язку, про що в матеріалах справи наявна довідка про успішну доставку та шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті суду. У матеріалах справи наявна заява Відповідача, в якій останній просить розгляд справи провести без його участі, а заявлені позовні вимоги визнає та просить задовольнити у повному обсязі.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з урахуванням заяв сторін про розгляд справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з такого.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер чоловік Позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 01.12.2022 року.

Факт родинних відносин, що померлий ОСОБА_3 є чоловіком ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 від 07.12.1970 року.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 .

Згідно з Договором купівлі-продажу від 20.12.1995 року №9287 та інформаційною довідкою від 02.02.2024 року КВ-2024 №3317 нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 без визначення часток.

У подальшому, 07.02.2024 року Позивач звернулась до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кондратенко О.В. із заявою про видачу їй Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка, а саме на частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , однак даним нотаріусом винесено Постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії від 08.02.2024 року.

Відмова нотаріуса обґрунтована тим, що у Договорі купівлі-продажу від 20.12.1995 року не зазначені частки у праві приватної власності співвласників, у тому числі і померлого ОСОБА_3 , у зв`язку із чим неможливо визначити частки права власності на квартиру на яку необхідно видати свідоцтво про право на спадщину після померлого ОСОБА_3 та належним чином здійснити реєстрацію права власності на частину квартири за спадкоємцем.

Таким чином, у Сторін виникла ситуація, коли право власності Позивача на спадкове майно не може бути підтверджене відповідними правовстановлюючими документами. Окрім того, у сторін існує необхідність визначити частки співвласників у праві спільної власності на нерухоме майно, при чому спору стосовно поділу нерухомого майна між Сторонами немає, розміри належних їм часток обопільно визнаються.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 357 ЦК України, частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка, у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

В абзаці 5 п. 3.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», роз`яснено, що, - «У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності».

Таким чином, позивачка не може отримати Свідоцтво про право на спадщину за законом, зокрема, на частку нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , яке належало спадкодавцю на праві спільної сумісної власності з іншими співвласниками та перебувала за життя спадкодавця у спільній сумісній власності.

Чинне законодавство не надає нотаріусу права здійснювати визначення частки співвласників.

Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні, без виділення її в натурі.

Відповідно до положень ст. 368 ЦК України, - спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Згідно із положеннями ст. 372 Цивільного кодексу України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено між ними або законом.

Як встановлено вище, Позивач дійсно є спадкоємцем за законом після смерті свого чоловіка та у встановлені строки звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, до складу якої входить квартира, однак їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із невизначеністю часток співвласників у праві спільної сумісної власності.

Суд враховує, що ОСОБА_3 помер, і його правоздатність припинилась, однак позов заявлено про визначення часток всіх співвласників у праві спільної власності, а тому смерть одного зі співвласників не може перешкоджати іншим співвласникам у їх праві на визначення часток у праві спільної власності. Водночас, при такому визначення часток суд вочевидь зобов`язаний враховувати і частку, яка належала померлому.

Враховуючи, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, суд вважає за можливе встановити, що частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рівними та складають по 1/3 частини.

Керуючись ст.ст. 357, 1218, 1222, 1223, 1226, 1268, 1270, 1296 ЦК України, 264-266 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання частки у праві спільної сумісної власності - задовольнити.

Визначити, що частки ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у праві спільної сумісної власності на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , є рівними та складають по 1/3 частини у кожного.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення.

Суддя Є.В. Діденко