Справа № 177/2341/23
Провадження № 2/177/125/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2024 м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А. розглянувши заяву представника третьої особи з самостійними вимогами, ОСОБА_1 , адвоката Шпакової О.С., про виправлення описки в ухвалах Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 21.10.2024, 13.11.2024 та 19.11.2024, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватне підприємство «ВОСХОД», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування наказу та за позовом третьої особи з самостійними вимогами: ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватне підприємство «ВОСХОД», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Криворізького районного суду Дніпропетровської області перебуває вказана цивільна справа.

Через систему «Електронний суд» 22.11.2024 представником третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору,ОСОБА_1 , адвокатом Шпаковою О.С., подано заяву, у якій вона просить виправити описки в ухвалах суду від 21.10.2024, 13.11.2024 та 19.11.2024 про проведення судових засідань у режимі відеоконференції, де помилково вказано процесуальний статус ОСОБА_1 як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, ознайомившись із вимогою заяви, матеріалами цивільної справи, змістом судових рішень, приходить до наступного висновку.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 17.09.2024 залучено ОСОБА_1 як третю особу, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору у справі № 177/2341/23, у якій відкрито провадження за позовом ОСОБА_2 до ГУ Держгеокадастру в Дніпропетровській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ПП «ВОСХОД», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання протиправним та скасування наказу.

Дослідженням змісту ухвал суду від 21.10.2024, 13.11.2024 та 19.11.2024 про проведення судових засідань у режимі відеоконференції, встановлено, що у їх вступній та резолютивній частинах помилково вказано процесуальний статус ОСОБА_1 , як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, замість правильного «третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору».

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 14, вирішуючи питання про виправлення описок, суд тим самим усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як роз`яснив Верховний Суд в постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Суд вважає за необхідне, із метою усунення неточностей, які можуть призвести до неправильного сприйняття судового рішення, виправити описки, допущені в ухвалах від 21.10.2024, 13.11.2024 та 19.11.2024 про проведення судових засідань у режимі відеоконференції, вказавши правильно у вступній та резолютивній частинах вказаних ухвал процесуальний статус ОСОБА_1 як «третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору», у зв`язку з чим, заява ОСОБА_7 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 260, 269 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_7 про виправлення описки, - задовольнити.

Внести виправлення у вступну та резолютивну частини ухвал від 21.10.2024, 13.11.2024 та 19.11.2024 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі № 177/2341/23, вказавши правильно процесуальний статус ОСОБА_1 , як «третя особа, як заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору».

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання та підписання суддею.

Суддя: