Провадження №: 2/755/8323/24
УХВАЛА

про відмову у прийнятті зустрічного позову

"27" листопада 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.

за участі:

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - адвоката Маринів А.В.

представника відповідача - адвоката Нікіпелової К.Є.

розглянувши в підготовчому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Нікіпелової Катерини Євгенівни, про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способів участі батька у вихованні дитини, поданого в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 вересня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23 жовтня 2024 року на 15-00 год.

04 листопада 2024 року до суду від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Нікіпєлової К.Є., надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способів участі батька у вихованні дитини.

Також 04 листопада 2024 року представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом

Нікіпєловою К.Є., подано відзив на позовну заяву.

У підготовчому засіданні 27 листопада 2024 року представник відповідач ОСОБА_2 - адвокат Нікіпєлова К.Є., клопотання про прийняття зустрічного позову підтримала та просила задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Маринів А.В., проти прийняття зустрічного позову заперечував. Зазначив, що на даний час слід вирішити питання первісного позову про позбавлення батьківських прав, а потім розглянути вимоги зустрічного позову, ці позови не є взаємопов`язаними.

Представник третьої особи - Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення позивача, представника позивача та представника відповідача, вирішуючи питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 , суд виходить з такого.

Пунктом 3 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно із пунктом 4 частини другої статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до частин першої-третьої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, предметом спору є вимога про позбавлення батьківських прав відповідача, а також стягнення аліментів.

В той же час, предметом позовних вимог за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, є такі вимоги:

1)Зобов`язати ОСОБА_1 не чинити перешкоди у спілкуванні ОСОБА_2 з малолітньою донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити такий спосіб участі батька ОСОБА_2 у спілкуванні з дитиною та її вихованні:

-З 19 год 00 хв. кожної першої, третьої та п`ятої п`ятниці по 18 год 00 хв. кожної першої, третьої та п`ятої неділі місяця, з ночівлею за місцем проживання батька, без присутності матері, з поверненням дитини за місце проживання матері у неділю о 18 год. 00 хв.;

-З 19 год. 00 хв. кожної другої та четвертої неділі по 08 год. 00 хв. кожного другого та четвертого вівторка місяця, з ночівлею за місцем проживання батька, без присутності матері, з поверненням дитини наступного ранку одразу до школи згідно графіку шкільного розкладу;

-Щорічно проведення у літній період (літні канікули) відпустки батька з донькою протягом чотирьох тижнів поспіль з ночівлею за місцем проживання батька, без присутності матері та з можливістю виїзду на відпочинок в інші регіони України;

-Щорічно проведення спільного відпочинку батька з донькою під час осінніх та весняних шкільних канікул протягом чотирьох календарних днів в межах району, області, в місцях дитячих розваг, з ночівлею за місцем проживання батька, без присутності матері;

-Щорічно проведення спільного відпочинку батька з донькою під час зимових шкільних канікул протягом семи календарних днів, з ночівлею за місцем проживання батька, без присутності матері, з можливістю виїзду на відпочинок в інші регіони України;

-Необмежене спілкування батька з донькою особисто засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку враховуючи графік сну дитини та графік навчальних процесів.

У пунктах 43, 44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) зазначено, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у пункті 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК України.

Порядок прийняття зустрічного позову визначений статтею 193 ЦПК України. За вказаної норми підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи зі змісту статті 193 ЦПК України законодавством не передбачено прийняття зустрічного позову в частині заявлених вимог. Наслідком прийняття зустрічного позову є його об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» вбачається, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом зустрічного позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та зустрічного позову; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Враховуючи підстави та предмет позову, з урахуванням суб`єктного складу сторін, заявлені вимоги за первісним та зустрічним позовом стосуються одних і тих самих правовідносин, регулюються нормами сімейного законодавства, однак обраний сторонами спосіб захисту є окремим предметом доказування, тягне за собою збір нових доказів та їх доведення іншими засобами доказування, у зв`язку з чим виникає потреба отримати висновок органу опіки та піклування щодо участі батьків у вихованні дитини, спілкуванні тощо, що є обов`язковим в розумінні положень статті 19 СК України, а тому, на думку суду, спільний розгляд первісного позову і зустрічного позову, поданого відповідачем, призведе до затягування судового процесу, порушення права позивача на своєчасний, швидкий розгляд та вирішення справи по суті вимог заявлених у первісному позові.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову та його об`єднання в одне провадження з первісним позовом, що не позбавляє відповідача права звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 193, 197, 260, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Нікіпелової Катерини Євгенівни, про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способів участі батька у вихованні дитини, поданого в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, - відмовити.

Роз`яснити представнику відповідача ОСОБА_2 - адвокату Нікіпеловій Катерині Євгенівні, право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути представнику відповідача ОСОБА_2 - адвокату Нікіпеловій Катерині Євгенівні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова