Справа № 638/1328/24
Провадження № 2/638/2935/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

за участю секретаря Поддубкіної А.В.

за участю

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа : Шоста Харківська міська державна нотаріальна контора " Про визначення додаткового строку для прийняття спадщини",-

ВСТАНОВИВ:

22.01.2024 відповідач за первісним позовом ОСОБА_4 подала зустрічну позову заяву, в якій просить визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом на 1/3 частину двокімнатної квартири за адресою АДРЕСА_1 .

В підготовчому судовому засіданні представник позивача за зустрічним позовом просив прийняти до спільного розгляду зустрічну позовну заяву з первісним позовом, зазначили, що обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, вони виникають з одних правовідносин та задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Представник відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 у підготовчому судовому засіданні, в якому вона приймає участь у дистанційному режимі відео конференції з застосуванням власних технічних засобів, заперечувала проти об`єднання первісного позову з зустрічним в одне провадження, з підстав, викладених нею у письмових запереченнях.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача за зустрічним позовом, представника відповідача за зустрічним позовом, приходить до наступного.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

За правилами ст. 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Приписами ст. 193 ЦПК України передбачено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Приписами ст. 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з ч. 7 ст. 178 ЦПК України - відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.12.2023 запропоновано відповідачу ОСОБА_4 подати відзив. Зазначену ухвалу отримано представником відповідача за первісним позовом 04.01.2024 в особистому кабінеті електронного суду.

Отже, останнім днем пред`явлення зустрічного позову є 19.01.2024.

Як вбачається із зустрічного позову представником позивача документ сформований у системі «Електронний суд 20.01.2024».

Тобто, позивач за зустрічним позовом пропустив строк пред`явлення зустрічного позову.

Окрім того, відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому суд визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У п.21 постанови Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №904/6157/19 вказано, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: - обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; - вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; - задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову ОСОБА_3 визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Предметом зустрічного позову ОСОБА_4 є визнання права власності на майно, яке вона не може оформити через накладені арешти на нього.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Тобто, в даному випадку первісний позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та зустрічний позов про визнання права власності не взаємопов`язані і спільний їх розгляд не є доцільним, окрім того, вони не виникають з одних правовідносин та позивачем не доведено, що задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, вимоги за первісним та зустрічним позовами є різними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, тобто не є однорідними.

За правилами ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Приймаючи до уваги викладене суд приходить до висновку про повернення зустрінчого позову заявнику.

Керуючись ст. 193 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: І.В. Семіряд