02.12.2024
Справа № 642/7553/24
Провадження № 2/642/1984/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іванова Ольга Сергіївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

До Ленінського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява про визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Територіальна підсудність визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноважень суду першої інстанції (ст. 26-30 ЦПК України).

За загальним правилом, якщо інше не встановлено ЦПК України, у відповідності до частини 2 статті 27 ЦПК України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Суд зауважує, що місцезнаходження відповідача, Харківської міської ради, не віднесено до територіальної підсудності Ленінського районного суду м.Харкова.

Крім того, ч. 1 ст. 30 ЦПК України встановлено виключну підсудність позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, відповідно до цієї норми такі позови пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно з положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, що входять до складу спадщини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Позивач у позовній заяві посилається на те, що після смерті його матері, ОСОБА_3 , відкрилась спадщина. Він звернувся до приватного нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про її прийняття, однак, постановою нотаріуса було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено строк, передбачений законом, для її прийняття.

Всупереч п.5 ч.3 ст. 175, ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач не зазначає, а матеріали справи також не містять відомостей про майно, що входить до складу спадщини після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого позивач просить визначити додатковий строк для його прийняття, що позбавляє суд встановити підсудність справи (загальна чи виключна).

Позовна заява, в свою чергу, також не містить жодного обгрунтування звернення позивачем з даним позовом саме до Ленінського районного суду м. Харкова.

З метою визначення підсудності справи суду необхідна достовірна інформація про майно, яке входить до складу спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , а саме - вид майна, його місцерозташування, якщо таке майно нерухоме.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іванова Ольга Сергіївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху та надати позивачу 5-денний термін з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя