КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 травня 2024 року місто Київ

Справа №758/7584/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/12005/2024

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Подільского районного суду міста Києва від 27 березня 2024 року (у складі судді Якимець О. І., повний текст рішення складено 08.04.2024 року)

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах якого діє його законний представник ОСОБА_2 , ОСОБА_4 в інтересах якого діє його законний представник ОСОБА_2 , Подільська районна в місті Києві державна адміністрація, третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання незаконними та скасуванні рішень, зобов`язання вчинити певні дії та виселення,

ВСТАНОВИВ

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача у якому просить:

1) визнати незаконними та скасувати рішення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 21.04.2016, 21.11.2016, 20.02.2020 про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1 ;

2) визнати незаконним та скасувати рішення Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 16.02.2023 про відмову у знятті з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1 ;

3) зобов`язати Подільську районну у місті Києві державну адміністрацію зняти ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 зняти з реєстрації місця проживання в квартирі АДРЕСА_1 ;

4) виселити ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення; та вирішити питання розподілу судових витрат.

Рішенням Подільского районного суду міста Києва від 27 березня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 09 травня 2024 року, подав засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

Крім того, в апеляційній скарзі просить звільнити від сплати судового збору у зв`язку з тим, що згідно з класифікацією Всесвітньої організації охорони здоров`я позивач є особою похилого віку і судовий збір,необхідний для сплати, є для неї досить великою сумою.

Перевіривши зміст клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, вважаю що дане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п.п. г. п. 2. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище скаржника, що відповідно унеможливлює здійснити оплату судових витрат.

Скаржником до апеляційної скарги не надано жодних доказів, які б підтверджували, що позивач знаходиться в скрутному майновому становищі, а розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за повний попередній календарний рік (за 2023 рік).

Перевірити вказані обставини за наявними в матеріалах справи доказами суд апеляційної інстанції позбавлений можливості, оскільки апеляційна скарга подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а матеріали справи відсутні.

Таким чином, посилання скаржника на неможливість сплатити судовий збір є недоведеним.

З огляду на зазначене відсутні законні підстави для звільнення від сплати судового збору, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осібстановить 2 684 грн 00 к.

Оскільки при подачі позовної заяви судовий збір за 4 немайнові вимоги підлягав сплаті у розмірі 4294,40 грн, то при подачі апеляційної скарги необхідно було сплатити 6 441,60 грн (4294,40х150%).

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити 6 441 грн 60 коп на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Враховуючи вищенаведене, скаржнику необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал документу про сплату судового збору.

Крім того, заявник подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження та не порушує питання про його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

27 березня 2024 року судом першої інстанції прийнято оскаржуване рішення, повний текст рішення складено 08.04.2024 року, а апеляційну скаргу подано 09 травня 2024 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, визначеного ч.1 ст. 354 ЦПК України. Однак в апеляційній скарзі не ставиться питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, відсутнє відповідне клопотання.

Оскільки апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, а заява про поновлення процесуального строку не подавалася і не зазначалось про таке прохання в апеляційній скарзі, вона підлягає залишенню без руху для подачі належним чином оформленої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, так як можливість вирішення цього питання при відсутності такої заяви за власною ініціативою суду законом не передбачена.

Таким чином, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для подачі належним чином оформленої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільского районного суду міста Києва від 27 березня 2024 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 10-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк не подасть докази сплати судового збору, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк він не подасть заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані ним підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя Желепа О.В.