Справа №705/2579/24
2/705/1653/24

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2024 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої судді Гудзенко В.Л.

секретаря судового засідання Музичук Л.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . Починаючи з 18 вересня 2017 року позивач почала проживати з покійним ОСОБА_3 однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_2 , вели спільне господарство та ділили спільний побут, мали взаємні права та обов`язки. ОСОБА_3 був одиноким чоловіком, жив сам, до позивача ставився як до своєї онуки. ОСОБА_1 з ОСОБА_3 були в дружніх відносинах, вона допомагала йому у всіх його потребах і вже з вересня 2017 року, коли стан покійного потребував сторонньої допомоги та він не мав змоги проживати самостійно, покійний запропонував їй проживати разом з ним однією сім`єю та здійснювати за ним догляд, на що вона погодилася та переїхала до нього проживати. В зв`язку з цим, позивач опікувалася ним та вони ділили спільний побут, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, вона доглядала за ним по день його смерті. Доказом цього є акт виданий ОСББ «ЄВРОПЕЙСЬКА 92», а також письмові свідчення свідків. Похованням ОСОБА_3 займалась позивач. Відповідач по справі ОСОБА_2 є сестрою покійного ОСОБА_3 . У встановлений законом термін позивач звернулася до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Животовської Н.Г., однак нотаріус усно пояснила, що на сьогодні позивач не має жодного права успадкувати майно, яке залишилося після покійного ОСОБА_3 , а тому успадкувати спадкове майно наразі можливо лише у випадку встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю понад п`ять років. Отож видати свідоцтво про право на спадщину за законом на нерухоме майно, що залишилось після смерті покійного, наразі є неможливо, в зв`язку з відсутністю у спадкоємця документів, які підтверджують родинні зв`язки та факт проживання однією сім`єю з спадкодавцем не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. В зв`язку з цим, на даний момент немає можливості прийняти спадкове майно у вигляді нерухомого майна через нотаріальну контору, а тому позивач вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав та просить встановити факт проживання однією сім`єю понад п`ять років з 18.09.2017 року і по день смерті (11.10.2023 р.) між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Умань Черкаської області..

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання не з`явилася, до суду подала заяву про підтримання позову та розгляд справи у її відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явилася, до суду подала письмові пояснення про визнання позову та розгляд справи у її відсутності. В поясненнях вказала, що вона є рідною сестрою покійного ОСОБА_3 . З вересня 2017 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 (день смерті), ОСОБА_3 проживав однією сім`єю з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вели спільне господарство, ділили побут та мали спільний бюджет, оскільки у покійного рідних дітей не було, а відповідач у віці, тому позивачка фактично замінила покійному доньку. У них дійсно були дуже добрі стосунки. ОСОБА_4 розпоряджалася бюджетом, оплачувала комунальні послуги, купувала та готувала їжу, оплачувала необхідне лікування покійного. Після смерті всі витрати на поховання понесла позивач. Хоча відповідач є також спадкоємцем на майно покійного ОСОБА_3 , але на спадкове майно не претендує, оскільки вважає, що його має прийняти саме позивач. Інших спадкоємців немає. В зв`язку з чим, вважає, що ОСОБА_1 має повне право спадкувати майно , яке залишилось після смерті ОСОБА_3 .

З урахуванням наведеного, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності учасників справи та на підставі поданих суду доказів.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази, якими обґрунтовуються позовні вимоги, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Умань Черкаської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис № 1409, виданого Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповідно до акту голови правління ОСББ «Європейська 92» Мосенз Є., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 проживали однією сім`єю, вели спільне господарство та ділили спільний побут за адресою: АДРЕСА_2 в період з вересня 2017 року до ІНФОРМАЦІЯ_2 (день смерті ОСОБА_5 ).

Позивач ОСОБА_1 з 10.10.2018 р. і по теперішній час має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Квартира АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , на підставі договору Купівлі-продажу квартири від 11.11.2004 року за реєстровим номером 7636, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 18.11.2004 року, № 5484067.

В письмових заявах, свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 підтвердили той факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 проживали однією сім`єю, вели спільне господарство та ділили спільний побут за адресою: АДРЕСА_2 в період з вересня 2017 року до ІНФОРМАЦІЯ_2 (день смерті ОСОБА_5 )..

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому законом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором.

За приписами ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України).

Відповідно п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України, про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

За частиною 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Підстав для неприйняття визнання позову - не встановлено.

На підставі вищенаведеного, оцінивши надані докази у їх сукупності та взаємозв`язку, враховуючи визнання позову відповідачем, що підтверджується відповідною письмовою заявою, суд вважає, що зібрані докази є належними та допустимими, які у своїй сукупності є достатніми для встановлення факту проживання позивача зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, а відтак позов ОСОБА_1 належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 4, 77, 81, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_2 з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Умань Черкаської області, понад п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме у період: з 18 вересня 2017 року по день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складання шляхом подачі апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Головуючий В.Л. Гудзенко