Справа №339/468/24
У Х В А Л А

про усунення недоліків

29.11.24 м. Болехів

Суддя Болехівського міського суду Івано-Франківської області Скригун В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Долинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Калуському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції,

В С Т А Н О В И В:

25 листопада 2024 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить:

-визнати батьківство ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- виключити з актового запису про народження №4 від 15 січня 2009 зареєстрованого у Молочанському міськвиконкому Токмацького району Запорізької області про дитину ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м.Молочанськ, відомості про батька ОСОБА_4 ;

- внести зміни до актового запису про народження №4 від 15 січня 2009 року, зареєстрованого у Молочанському міськвиконкому Токмацького району Запорізької області про народження ОСОБА_3 , де у графі «прізвище» записати « ОСОБА_5 », ім`я, дату та місце народження дитини залишити без змін, в графі по батькові записати « ОСОБА_6 », в графі «батько» записати « ОСОБА_2 »;

- стягнути щомісячно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на її користь аліменти на утримання неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; дочки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та сина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в твердій грошовій сумі 10 000, 00 грн., починаючи стягнення з дня подання позовної заяви до суду і до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Вивчивши зміст позовної заяви та додані до неї документи, встановлено, що подана заява підлягає залишенню без руху, оскільки, не відповідає вимогам статтей175 та177 ЦПК України, з таких підстав.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 1 ст. 126 Сімейного кодексу України визначено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Вона може бути подана як до, так і після народження дитини до органу держреєстрації актів цивільного стану.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 9 згаданої постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це.

До суду необхідно надати докази, що підтверджують батьківство відповідача. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Доказами до позову про визнання батьківства можуть бути, наприклад: докази, що свідчать про спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства (довідка про склад сім`ї, витяги з погосподарських та домових книг, особисті листи, сімейні фотокартки, рішення судів в інших справах тощо); покази свідків, яким відомо про відносини сторін та про їх батьківство щодо дитини; висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи (що є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку).

Верховним Судом було роз`яснено, що для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства (постанова Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 591/6441/14-ц).

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами для підтвердження чи спростування факту оспорюваного батьківства.

У постанові Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 399/1029/15-ц, вказано, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах для формування доказової бази. Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, букального та іншого епітелію, волосся (за наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини.

Як вбачається із позовної заяви позивачем не надано експертизи ДНК чи клопотання про її призначення судом.

Згідно норм чинного ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Статтею 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

При вивченні матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачкою у позовній заяві не залучено третю особу - орган опіки та піклування, оскільки визнання батьківства тягне в свою чергу участь батька у вихованні дитини то участь відповідного органу опіки та піклування є обов`язковою у такій категорії справ.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги, послідовно та повно викласти обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази на підтвердження викладених обставин.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом днів з дня надходженнядо суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 190, 258 - 260, 353, 354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Долинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Калуському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом днів з дня отримання нею копії даної ухвали та роз`яснити, що інакше заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Скригун

29 листопада 2024 року