Ширяївський районний суд Одеської області
10.07.2024 Справа №: 518/1103/24 Провадження № 2/518/324/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2024 року сел. Ширяєве

Ширяївський районний суд Одеської області у складі

головуючого судді Алексєєвої О.В.,

при секретарі Надир І.Л.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання щодо прийняття до спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання договору купівлі-продажу укладеним та визнання права власності на квартиру (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Петровірівська сільська рада Березівського району Одеської області) у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про виселення без надання іншого приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

До Ширяївського районного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про виселення без надання іншого приміщення.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_5 є власницею квартири АДРЕСА_1 .

Право власності позивача підтверджується нотаріально посвідченим договором дарування від 19.11.2001 року.

У зазначеній квартирі позивача проживає без будь-яких правових підстав відповідач ОСОБА_4 , що порушує права позивача як власника квартири.

У зв`язку із зазначеним позивач просить суд виселити відповідача ОСОБА_4 з належної їй квартири.

Ухвалою від 31.05.2024 р. у справі відкрито загальне позовне провадження й призначено підготовче судове засідання. Вказаною ухвалою відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву з дня вручення ухвали.

Копію вказаної ухвали, позовної заяви з додатками відповідач отримав 05.06.2024 року.

В підготовчому судовому засіданні 27.06.2024 року відповідач та його представник подали до суду зустрічний позов про визнання договору купівлі-продажу укладеним та визнання права власності на квартиру.

Згідно змісту зустрічного позову, позивачами є ОСОБА_3 та відповідач за первісним позовом ОСОБА_4 , відповідачами позивач за первісним позовом ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Петровірівська сільська рада Березівського району Одеської області.

Зустрічний позов мотивовано тим, що 14 жовтня 2005 року ОСОБА_5 (до одруження - ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , продала квартиру АДРЕСА_1 ) ОСОБА_8 за 4000,00 (чотири тисячі) доларів США. Про вказане була написана розписка, справжність підписів ОСОБА_9 (до одруження - ОСОБА_7 ) та ОСОБА_8 посвідчено секретарем Жовтневої сільської ради ОСОБА_10 . Особи встановлено та перевірена дієздатність сторін. Зареєстровано в реєстрі за № 93.

ОСОБА_11 передала покупцю ключі від квартири та правовстановлюючі документи, а саме: договір дарування від 19.11.2001 року, посвідчений приватним нотаріусом Ширяївського районного нотаріального округу Черевко Н.М. та технічний паспорт від 19.11.2001 року, виданий Ширяївським ДКП БТІ.

Фактично відбувся договір купівлі-продажу. Сторони домовилися, підготувати та надати нотаріусу всі необхідні документи для посвідчення договору купівлі-продажу квартири, але через поганий стан здоров`я ОСОБА_8 не змогли цього зробити. Згодом ОСОБА_8 померла.

02 липня 2013 року донька ОСОБА_8 - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , продала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , квартиру АДРЕСА_1 (раніше - Жовтень Ширяївського району Одеської області).

За купівлю квартири ОСОБА_3 сплатила ОСОБА_6 15000,00 (п`ятнадцять тисяч) доларів США, що еквівалентно 120000,00 (сто двадцять тисяч) грн. на момент вчинення правочину. Остання надала розписку про отримання коштів, посвідчену головою Жовтневої сільської ради Ширяївського району Одеської області Зибо Лілією Степанівною, зареєстрованою в реєстрі за № 45 від 02.07.2013 року. Того ж дня ОСОБА_6 передала правовстановлюючі документи на квартиру та ключі від неї.

Фактично відбувся договір купівлі-продажу. Всупереч законодавству, договір купівлі-продажу не був оформлений нотаріально, так як фактичним власником квартири продовжувала бути ОСОБА_11 , але продавець пообіцяла домовитися з ОСОБА_12 , щоб нотаріально оформити з ОСОБА_3 купівлю-продаж зазначеного нерухомого майна. ОСОБА_3 вважала, що моментом купівлі-продажу став саме період передачі грошей продавцю за відчуження квартири, що підтверджувалось розпискою.

У ОСОБА_3 та ОСОБА_6 не вийшло своєчасно оформити договір купівлі-продажу квартири у нотаріуса. Сторони не могли домовитися, ОСОБА_6 не бажала спілкуватися з ОСОБА_12 з цього приводу. Згодом виїхала до Польщі, де перебуває по теперішній час. Посвідчити правочин договору купівлі-продажу квартири сторони в нотаріальній конторі не можуть з причини ухилення від цього Відповідачів по справі.

В березні 2023 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вели переговори щодо того, щоб нотаріально оформити договір купівлі-продажу квартири, домовилися, що ОСОБА_4 підготує оціночну вартість квартири, після чого вони вчинять правочин.

24 березня 2023 року ОСОБА_4 отримав довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості, видану КП Ширяївське ДКП БТІ, про що повідомив ОСОБА_5 , однак вона не забажала йти до нотаріуса. З тих пір ОСОБА_11 уникає спілкування щодо даного питання з Позивачами, навіть коли їй телефонувала помічниця нотаріуса, відмовилася оформлювати відповідний правочин. Наразі Відповідачі не комунікують з Позивачами з приводу оформлення квартири, усіляко ухиляються від даного питання.

ОСОБА_5 протягом усіх років не мала жодних претензій, стосовно проданої квартири ані до ОСОБА_8 чи її доньки - ОСОБА_6 , ані до Позивачів.

ОСОБА_3 та її син ОСОБА_4 з липня 2013 року по теперішній час проживають у квартирі АДРЕСА_1 ), даний факт підтверджується довідкою № 779/02- 19, виданою Петровірівською сільською радою Березівського району Одеської області від 24.06.2024 року.

Після купівлі квартири Позивачі на постійній основі проживають у вказаному помешканні, добросовісно сплачують комунальні послуги (з електропостачання, водопостачання), доглядають за житлом та зробили ремонт. Послуги з ремонту надавала ОСОБА_13 , яка може підтвердити зазначене та факт купівлі й проживання Позивачів у вказаному житлі. Загальна вартість ремонту склала 90 000,00 (дев`яносто тисяч) грн.

В липні 2013 року ОСОБА_3 підписала споживчий договір електропостачання. В 2019 році після реорганізації підприємства, уклала договір № П39018/6353 про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг з ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» від 01.01.2019 року.

Також, факт проживання Позивачів у даній квартирі можуть підтвердити свідки, які надали до суду письмові пояснення, справжність їх підпису посвідчено секретарем Петровірівської сільської ради, Березівського району, Одеської області ОСОБА_14 .

Наразі ОСОБА_3 має намір зареєструвати право власності на придбану квартиру, однак немає змоги у зв`язку з ухиленням Відповідачів від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу вищевказаної квартири. Дії Відповідачів унеможливлюють реалізацію Позивачами свого права власності. Всі спроби вирішити питання поза судовим порядком марні. Позивачі вимушені звернутися до суду з відповідним зустрічним позовом.

Посилаючись на положення ст.ст. 316, 220, 328, 626, 717, 718, 638, 655, 334, 392 ЦК України, позивачі просять суд:

1.Прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про виселення без надання іншого житлового приміщення.

2.Визнати розписку від 14.10.2005 року, написану ОСОБА_5 (до одруження ОСОБА_7 ) про отримання суми коштів за продаж квартири АДРЕСА_1 ) від ОСОБА_8 письмовою формою договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 ), укладеного між ОСОБА_5 (до одруження ОСОБА_7 ) та ОСОБА_8 .

3.Визнати розписку від 02.07.2013 року, написану ОСОБА_6 про отримання суми коштів за продаж квартири АДРЕСА_1 ) від ОСОБА_3 письмовою формою договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 ), укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 .

4.Визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 ).

Крім того, представником відповідача подано клопотання про поновлення строку на подачу зустрічної позовної заяви, мотивоване тим, що у встановлений судом строк відповідач не міг подати зустрічний позов, оскільки лише 19.06.2024 року уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом Головко М.С., яка лише 20.06.2024 р. ознайомилась з матеріалами справи. До клопотання додано довідку ВП №2 Березівського РВП ГУНП в Одеській області, згідно якої інспектор сектору реагування патрульної поліції ВП №2 Захаров Є.В. ніс службу у добовому чергуванні перша зміна з 08.00 до 20.00 години 05, 09, 13, 17 червня 2024 року та в другу зміну з 20.00 до 08.00 години 06, 10, 14, 18 червня 2024 року.

Відповідно до положень ч. 1, 4, 6 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Дослідивши довідку з місця роботи відповідача, суд вважає, що характер роботи відповідача є таким, що ускладнює оперативне отримання ним правової допомоги, тому клопотання про поновлення строку на подачу зустрічної позовної заяви підлягає задоволенню.

Водночас, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху з наступних підстав.

Згідно положень ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до вимог ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів. По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в ухвалах від 17.11.2020 у справі №911/58/20, від 20.05.2020 у справі №922/618/20.

Суд, вивчивши зміст зустрічного позову, вважає, що обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин та задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Водночас, коло учасників справи при поданні зустрічного позову цивільно-правовим законодавством чітко обмежено: позивачем виступає первісний відповідач, а позивачем первісний відповідач. Залучення співпозивачів та співвідповідачів у зустрічному позові не передбачається. Як вбачається зі змісту зустрічного позову, позивачами є первісний відповідач ( ОСОБА_4 ) та співпозивач ( ОСОБА_3 ), а відповідачами первісний позивач ( ОСОБА_5 ) та співвідповідач ОСОБА_6 .

Таким чином, зустрічний позов не відповідає вимогам ч. 1 ст. 193 ЦПК України.

Крім того, незважаючи на те, що позивачем у зустрічному позові зазначено ОСОБА_4 , прохальна частина взагалі не містить вимог на його користь.

Згідно ч. 1 ст. 52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Таким чином, зустрічний позов більш підпадає під ознаки позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору (ст. 52 ЦПК України), окрім вимоги щодо пред`явлення його до однієї або декількох сторін.

Відповідно до положень ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно положень ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч зазначеному, зустрічний позов не містить відомостей про місцезнаходження третьої особи та місця проживання чи перебування сторін. Натомість, зазначені лише адреси для листування.

Крім того, не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та третьої особи.

Позивачі у зустрічному позові зазначають, що ОСОБА_8 померла, водночас не посилаються на докази цього факту.

Так само, позивачі не посилаються на докази того, що відповідач ОСОБА_6 є донькою ОСОБА_8 .

Зустрічний позов не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно положень ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту зустрічного позову вбачається, що він містить дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Ціна позову зазначена у розмірі 120000 грн. суми, яку було сплачено ОСОБА_3 за спірну квартиру у 2013 році. Водночас, до зустрічного позову додано довідку, згідно якої оціночна вартість спірної квартири становить 1224790,42 грн., що є її дійсною вартістю.

Таким чином, судовий збір повинен становити:

0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб + 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб + 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

1211,20 грн. + 1211,20 грн. + 12247,90 грн. = 14670,30 грн.

Згідно положень ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, при поданні заяви позивачем не дотримано вимог положень ст. 175, 177, 193 ЦПК України, у зв`язку з чим заява підлягає залишенню без руху.

Суд вважає за необхідне запропонувати позивачам за зустрічним позовом усунути зазначені в ухвалі недоліки зустрічної позовної заяви у строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху та надати суду зустрічну позовну заяву, оформлену в порядку, встановленому ЦПК України, додані до зустрічної позовної заяви документи, а також їх копію для відповідачів та третьої особи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 127, 193, 194 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивачів за зустрічним позовом ОСОБА_2 про поновлення строку на подачу зустрічної позовної заяви задовольнити.

Поновити строк на подання зустрічного позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання договору купівлі-продажу укладеним та визнання права власності на квартиру (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Петровірівська сільська рада Березівського району Одеської області).

Зустрічний позов ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання договору купівлі-продажу укладеним та визнання права власності на квартиру (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Петровірівська сільська рада Березівського району Одеської області) - залишити без руху.

Запропонувати позивачам за зустрічним позовом усунути зазначені в ухвалі недоліки зустрічної позовної заяви у строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху та надати суду зустрічну позовну заяву, оформлену в порядку, встановленому ЦПК України, додані до зустрічної позовної заяви документи, а також їх копію для відповідачів та третьої особи.

Роз`яснити, що у разі усунення недоліків зустрічної позовної заяви у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 16.07.2024 р.

Суддя: О.В. Алексєєва