Справа № 309/383/24
Провадження № 2/309/101/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Ткач О.О.

з участю секретаря судового засідання Гелетей Д.В.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Хуст в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в Хустський районний суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги вмотивовані тим, що з відповідачем ОСОБА_2 перебуває у шлюбі, зареєстрованому 26 квітня 1990 року виконкомом Нижньоселищанської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №6. За час спільного проживання у шлюбі у сторін народилися двоє дітей: син ОСОБА_3 , 1995 року народження та донька ОСОБА_4 , 1996 року народження. Причиною розірвання шлюбу є те, що відповідач постійно ображає, б`є позивачку. Такої поведінки відповідача позивачка не може і не бажає терпіти. Подальше спільне сумісне життя та збереження сім`ї вважає недільним, шлюб існує формально, підстав для примирення не вбачає. Посилаючись на вищевикладені обставини, просить суд шлюб, укладений 26 квітня 1990 року між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , зареєстрований виконкомом Нижньоселищанської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №6, розірвати; після розірвання шлюбу залишити її прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідно до ч.2-6 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема те, що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, які згідно ч.3 ст.274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи та за наявними у справі матеріалами.

Позивачка ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, проти розірвання не заперечував, щодо вимоги про залишення позивачці після розірвання шлюбу прізвища « ОСОБА_5 » заперечив.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши докази по справі, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 26 квітня 1990 року, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис №6, видане виконавчим комітетом Нижньоселищанської сільської ради. /а.с.4/

Від шлюбу подружжя має повнолітніх дітей.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачкою. Суд вважає, що причини, що спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до положень ч.1 ст.110, ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя та суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, сім`я розпалася та існує лише формально.

При таких обставинах позовні вимоги є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя й збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, яка наполягає на розірванні шлюбу, тому позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

Питання вирішення стягнення судових витрат позивачка не ставить.

Керуючись ст.ст. 24, 56, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 81, 263-265,274-279, 141 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, укладений 26 квітня 1990 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований виконавчим комітетом Нижньоселищанської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №6, розірвати.

Прізвище позивачки ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_5 ».

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Ткач О.О.