22.05.2024 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/5/24
Провадження № 2/533/57/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

22 травня 2024 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді Козир В.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Заворотної К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

УСТАНОВИВ:

02 січня 2024 року позивач Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернувся до Козельщинського районного суду Полтавської області зі позовною заявою до відповідачки ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, у якій просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 60 355, 55 грн за кредитним договором №б/н від 03.06.2011, а також вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 16 січня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 29 лютого 2024 року (а.с. 86-87).

Цією ж ухвалою задоволено клопотання позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про витребування доказів, витребувано від виконавчого комітету Козельщинської селищної ради та від Козельщинської державної нотаріальної контори докази по справі.

23 січня 2024 року Козельщинською державною нотаріальною конторою надано копію спадкової справи № 136/2023 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (а.с. 91-109).

24 січня 2024 року від виконавчого комітету Козельщинської селищної ради надійшла витребувана інформація про осіб, які фактично проживали та були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 10.05.2020 (а.с. 112).

20.02.2024 представницею позивача ОСОБА_3 подано клопотання про участь у всіх судових засіданнях у режимі ВКЗ, яке ухвалою суду від 21.02.2024 задоволено (а.с. 113-116).

28 лютого 2024 року через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від представниці позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» - адвоката Лаврук Анни Михайлівни про витребування доказів, у якому представниця просила суд витребувати від:

- Територіального сервісного центру № 5342 РСЦ МВС в Полтавській області відомості про зареєстроване за померлим: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на транспортні засоби, підставу державної реєстрації права власності та ідентифікуючі ознаки такого майна;

- Комунального підприємства «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області» відомості щодо власників будинку за адресою: АДРЕСА_1 з наданням підтверджуючих документів (а.с. 121-124).

Окремо подано заяву про розгляд клопотання без участі представника позивача (а.с. 124).

Ухвалою суду від 29 лютого 2024 року клопотання представниці позивача задоволено. Витребувано від Територіального сервісного центру № 5342 Регіонального сервісного центру МВС в Полтавській області та від Комунального підприємства «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області відомості щодо майна померлого.

Цією ж ухвалою продовжено строк підготовчого провадження у цивільній справі на 30 днів та відкладено підготовче судове засідання з розгляду справи на 09 квітня 2024 року о 09 годині 00 хвилин (а.с. 129-132).

18 березня 2024 року, на виконання ухвали від 29.02.2024, до суду надійшла відповідь від Територіального сервісного центру № 5342 Регіонального сервісного центру МВС в Полтавській області (а.с. 141).

26.03.2024 від Комунального підприємства «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області до суду надійшов лист з витребуваною ухвалою суду інформацією (а.с. 143).

Ухвалою суду від 09.04.2024 підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 15 травня 2024 року о 09 годині 00 хвилин (а.с. 146).

Цією ж ухвалою визначено резервну дату наступного судового засідання 22 травня 2024 року на 09 годину 00 хвилин, у яке учасники справи мають з`явитися у разі відкладення судового засідання, призначеного на 15.05.2024.

Представник позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» у судове засідання 15.05 2024 не з`явився, про причини неявки не повідомив, був належним чином повідомлений про дату, місце та час судового засідання, про що свідчить довідка про доставку електронного документа до електронного кабінету (а.с. 151).

Відповідачка ОСОБА_4 у розумінні у розумінні п. 4 ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідачка належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду причини неявки у судове засідання 15.05.2024 не повідомила, заяв, клопотань та відзив на позовну заяву до суду не подавала.

Протокольною ухвалою суду судове засідання відкладено на зазначену в ухвалі суду від 09.04.2024 резервну дату 22.05.2024.

Представник позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» у судове засідання 22.05 2024 повторно не з`явився, у тому числі у режимі ВКЗ (на зв`язок не вийшов) про причини неявки не повідомив, будь-яких заяв, клопотань не подавав.

Відповідачка ОСОБА_4 у розумінні у розумінні п. 4 ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідачка належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду причини неявки у судове засідання 22.05.2024 не повідомила, заяв, клопотань та відзив на позовну заяву до суду не подавала.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи питання щодо подальшого руху справи та її розгляду суд дійшов таких висновків.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до пункту 2 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Згідно зі частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Саме такі правові висновки зробив Верховний Суд у постанові від 07.12.2020 у справі справа № 686/31597/19.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21), від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц.

У даній справі суд встановив, що представник позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» не з`явився у судові засідання: 15.05.2024, 22.05.2024.

Про дату та час судових засідань 15.05.2024 та 22.05.2024 позивач був належним чином повідомлений, про що свідчать матеріали справи, а саме: про доставку електронного листа (повістки, ухвали) до електронного кабінету АТ КБ «Приватбанк» та представниці АТ КБ «Приватбанк» - адвоката Лаврук А.М.

Отже позивач був належним чином повідомлений про місце, дату та час судових засідань у даній справі.

Ураховуючи викладене, встановивши, що позивач, будучи належним чином повідомлений про день та час розгляду справи у суді, не з`явився у судові засідання двічі 15.05.2024 та 22.05.2024, не надіслав заяви до суду про розгляд справи за його відсутністю, урахувавши тривалість розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду. Вагомих підстав для чергового відкладення розгляду справи суд першої інстанції не вбачає.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у такому випадку має лише належне повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи, повторність неявки у судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

З цих підстав суд не аналізує причини неявки у судові засідання представника позивача.

Отже, оскільки представник позивача, належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду справи у суді, двічі поспіль не з`явився у судові засідання (у тому числі не взяв участь дистанційно у режимі відеоконференцзв`язку), незалежно від причин його неявки, не подавши заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вбачає законні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись ст. 12, 13, 128, 131, 211, 223, 257, 258-261, 263-265, 353, 354 ЦПК України, наведеними по тексту ухвали правовими позиціями ВС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 22.05.2024.

Суддя В.П. Козир