ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Кавунець А.Р.,

розглянувши у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фастівського відділу державної виконавчої служби у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

18 березня 2024 року, через систему «Електронний суд», представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Фастівського ВДВС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна, мотивуючи вимоги тим, що після смерті дружини позивача ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1 (належала померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.12.2008 року). Звернувшись до нотаріуса для оформлення спадщини після смерті дружини позивач отримав відмову у зв`язку з накладенням арешту на все нерухоме майно на ім`я померлої. За роз`ясненням причин накладення даного арешту, представник позивача звернувся з заявою до Фастівського ВДВС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ). Згідно довідки Фастівського ВДВС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) стало відомо, що згідно перевірки відомостей програмного забезпечення АСВП «Державний виконавець» станом на день відповіді відкритих виконавчих проваджень де боржником є ОСОБА_3 на виконанні у відділі не перебувають та не надходили.

На підставі викладеного, представник позивача просив зняти арешт та заборону відчуження з усього майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21 березня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання з викликом сторін, а також витребувано уПершої Фастівської державної нотаріальної контори Київської області спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

03.04.2024 року на адресу суду надійшли копії матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

В судове засідання представник позивача не з`явився, через систему «Електронний суд», подав заяву про розгляд справи без участі позивача, представника позивача, позовні вимоги підтримують.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився,повідомлялися вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

При розгляді справи судом встановлено, що 04 серпня 2022 року Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , про що зроблений відповідний актовий запис №435 /а.с.10/.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 28.08.2023 року Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ), серія НОМЕР_1 /а.с.11/.

На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.12.2008 року ОСОБА_3 належала квартира АДРЕСА_1 /а.с.13/.

Після смерті ОСОБА_3 на вищевказану квартиру відкрилась спадщина.

Реалізовуючи свої спадкові права позивач звернувся до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини після померлої дружини ОСОБА_3 , однак позивач отримав відмову у вчиненні нотаріальних дій в зв`язку тим, що на все майно ОСОБА_3 накладений арешт /а.с.9/.

Як вбачається з наявної в матеріалах справи інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта на все майно померлої ОСОБА_3 накладений арешт /а.с.7/.

Відповідно до довідки Фастівського відділу державної виконавчої служби у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)від 11.03.2024 року вбачається, що згідно перевірки відомостей програмного забезпечення АСВП «Державний виконавець» станом на день відповіді відкритих виконавчих проваджень де боржником є ОСОБА_3 на виконанні у відділі не перебуває та не надходило /а.с.16/.

Отже, позивач має намір розпорядитися належним йому майном, проте через наявність арешту на майно, позбавлений можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на все нерухоме майно померлої ОСОБА_3 є безпідставним, оскільки порушує право власності позивача.

Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Відповідно до ст. ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Вимога позивача, що ґрунтується на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для суду.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Відповідно до ч. 1 ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності.

Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ч. 1, ч. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановлено сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам, суд приходить до висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилається як на підставу своїх позовних вимог.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, з метою захисту порушеного права власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовна вимога про зняття арешту з нерухомого майнапідлягає до задоволення.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 15, 316, 317, 319, 386 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 81, 89, 258, 259, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 до Фастівського відділу державної виконавчої служби у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), , місцезнаходження: Київська область, м. Фастів, вул. Т. Рудяка, 1, про зняття арешту з нерухомого майна задовольнити.

Зняти арешт та заборону відчуження з усього майна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі обтяження нерухомого майна у вигляді арешту - реєстраційний номер обтяження: 8776428, зареєстровано: 04.06.2009 10:42:42 за № 8776428 реєстратором: Київська обласна філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, 04050, м. Київ, вул. Мельникова, 81 літ. А, , 206-71-62, підстава обтяження: постанова, АА 386706, 03.06.2009, відділ державної виконавчої служби Фастівського міськрайонного управління юстиції, об`єкт обтяження: невизначене майно, все нерухоме майно, власник: ОСОБА_3 , причина відсутності коду: інша причина відсутності коду, заявник: Відділ державної виконавчої служби Фастівського міськрайонного управління юстиції, код: 34446916, 08500, Київська область, м. Фастів, вул. Суворова, 1, з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М.Ковалевська