Справа № 212/6838/23
У Х В А Л А

13 травня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Колочко О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа виконавчий комітет Покровської районної у місті ради в особі Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Покровської районної у місті ради про призначення опікуна,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із заявою про призначення опікуна.

Ухвалою суду від 11 вересня 2023 року вказану заяву було залишено без руху та надано заявниці строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії зазначеної ухвали, для усунення недоліків вказаних в ухвалі суду.

У відповідності до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається із матеріалів справи, копія ухвали суду від 11 вересня 2023 року про залишення заяви без руху була надіслана заявниці 11 вересня 2023 року, за вказаною нею в заяві адресою ( АДРЕСА_1 ), за вих. №212/6838/23/39108/2023, проте вказане відправлення не доставлено заявниці.

10 квітня 2024 року заявниці вдруге, за вказаною нею в заяві адресою ( АДРЕСА_1 ), за вих. №212/6838/23/20266/2024, було направлено копію ухвали суду від 11 вересня 2023 року, однак вказане відправлення повернулось до суду без вручення адресату за закінченням терміну зберігання.

Отже, ОСОБА_1 звернувшись до суду із заявою про призначення опікуна, протягом тривалого часу не виявила належної зацікавленості у розгляді справи, що вказує на відсутність у неї зацікавленості у вирішенні спору.

Судом були вжиті всі можливі заходи для скерування заявниці ухвали про залишення без руху заяви про призначення опікуна, зокрема шляхом неодноразового направлення копії ухвали за адресою, зазначеною нею в заяві.

Як роз`яснено у пунктах 2, 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №11 від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», строки, що встановлюються судом (наприклад, строк для усунення недоліків позовної заяви чи апеляційної скарги), повинні відповідати принципу розумності. Визначаючи (на власний розсуд) тривалість цих строків, суду необхідно враховувати принципи диспозитивності та змагальності, граничні строки, встановлені законом, для розгляду справи при визначенні строків здійснення конкретних процесуальних дій, складність справи, кількість учасників процесу, можливі труднощі у витребуванні та дослідженні доказів тощо.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений термін, недоліки заяви не усунуто, ОСОБА_1 до суду зі зверненнями щодо розгляду її заяви не зверталась, рухом справи не цікавилась, що свідчить про втрату інтересу до своєї заяви про призначення опікуна, що в свою чергу тягне порушення принципу розумності строків, дотримання якого є однією з найважливіших критерій справедливого судочинства.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву позивачеві, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усунув недоліки.

Враховуючи викладене, зважаючи на невиконання особою, яка бере участь у справі свого процесуального обов`язку, що впливає на розгляд справи протягом розумного строку, недоліки заяви не усунуто, тому заяву ОСОБА_1 про призначення опікуна, слід вважати неподаною та повернути заявниці.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа виконавчий комітет Покровської районної у місті ради в особі Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Покровської районної у місті ради про призначення опікуна визнати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена та підписана 13 травня 2024 року.

Суддя О. В. Колочко