СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3685/24
ун. № 759/9698/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС БАНК», ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний виконавець Яцишин Андрій Миколайович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сєрова Олена Валеріївна, Державне підприємство «СЕТАМ» про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2024 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС БАНК», ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний виконавець Яцишин Андрій Миколайович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сєрова Олена Валеріївна, Державне підприємство «СЕТАМ» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2024 року визначено головуючого суддю Горбенко Н.О.

Справа передана судді 14.05.2024 року.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до положень ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивач у поданому позові заявляє одну вимогу майнового характеру та дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на зазначене, для встановлення ставки судового збору за подання позовної заяви необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік». Відповідно до ст. 7 зазначеного закону, з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Зважаючи на ціну позову у даній справі (680 096,80 грн.) позивачем мав бути сплачений судовий збір у розмірі 6800 гривень 97 копійок за майнову вимогу та 2 422 гривні 40 копійок за дві немайнові вимоги.

До позовної заяви долучено: квитанцію №3Y4R-3D4M-U4SE від 26.04.2024 року на суму 1 211,20 грн., призначення платіжної операції: «… Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , Святошинський районний суд міста Києва»; квитанцію №73DS-FF6Z-Y51E від 26.04.2024 року на суму 1 211,20 грн., призначення платіжної операції: «… Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , Святошинський районний суд міста Києва»; квитанцію №UZ6K-F4LK-66EE від 26.04.2024 року на суму 6 800,97 грн., призначення платіжної операції: «… Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , Святошинський районний суд міста Києва».

Жодна із вказаних квитанцій не дає суду можливості встановити особу платника.

Окрім зазначеного, відповідно до ст. 9 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

ч. 9 ст. 185 ЦПК України передбачає, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Згідно роз`яснень, наведених у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

При перевірці зарахування судового збору, станом на 16.05.2024 року, встановлено, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Таким чином, позивач має надати суду підтвердження зарахування сплаченого судового збору до спеціального фонду державного бюджету.

Окрім зазначеного, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (частина четверта статті 62 ЦПК України).

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня

2019 року № 41 (далі - Положення), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (підпункт 12. 4 пункту 12 Положення).

Законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 у справі № 9901/847/18сформульовано висновок про те, що ордер має містити назву органу, в якому надається правова допомога адвокатом, при цьому в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Повна назва суду, до якого звернувся позивач - Святошинський районний суд міста Києва. Офіційних скорочень вказаної назви суд не має.

На підтвердження своїх повноважень адвокат Ярошенко С.М. надав ордер серії АМ № 1087301 від 01 травня 2024 року, який не оформлений належним чином, так як у ньому вказано, що правова допомога адвокатом надається «у будь-яких судах (зокрема Святошинському рсмК, КАС, ВС), прокуратурі, правоохоронних державних комунальних або приватних органах тощо».

Зазначене не вказує на назву органу, в якому адвокат Ярошенко С.М. наділений правом представляти інтереси ОСОБА_1 .

Таким чином, на підтвердження повноважень адвоката Ярошенко С.М. підписувати позовну заяву та представляти у Святошинському районному суді м. Києва інтереси ОСОБА_1 до суду необхідно надати оформлений належним чином відповідний документ.

Вказане узгоджується із позицією, викладеною, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі №297/2275/23, ухвалі Верховного Суду від 18 січня 2024 року у справі №191/3333/16-ц, ухвалі Верховного Суду від 16 січня 2024 року у справі №182/3834/21, ухвалі Верховного Суду від 18 березня 2024 року у справі №303/5830/22.

Також суд звертає увагу, що ч. 6 ст. 14 ЦПК України зазначає, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Тобто, представник позивача - Ярошенко Сергій Миколайович як адвокат зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

В поданому позові вказано, що адвокат Ярошенко Сергій Миколайович має зареєстрований електронний кабінет, однак не вказано відомостей, які б дали суду змогу перевірити зазначене. Зокрема, перевірка наявності у особи електронного кабінету здійснюється за допомогою реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Вказаних відомостей позовна заява не містить.

Таким чином, зазначені недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС БАНК», ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний виконавець Яцишин Андрій Миколайович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сєрова Олена Валеріївна, Державне підприємство «СЕТАМ» про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати для виконання позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О.Горбенко