КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 756/6155/23Головуючий у суді першої інстанції - Белоконна І.В.
У Х В А Л А

26 листопада 2024 року суддя Київського апеляційного суду Нежура В.А., перевіривши відповідність вимогам ст. ст. 352-356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Кузьменко Іриною Генадієвноюна рішення Оболонського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності та стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2024 у задоволені позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 оскаржуєйого в апеляційному порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , було подано дві апеляційній скарги на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2024. Першу було подано особисто ОСОБА_1 безпосередньо до Київського апеляційного суду 30.10.2024, другу було подано, через представника скаржниці - адвоката Кузьменко І.Г. Вивчивши подані матеріали, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що вони є тотожними, та мають розглядатись як одна апеляційна скарга на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 24.09.2024.

Разом з апеляційною скаргою подана заява про відстрочення сплати судового збору, яка обґрунтована тим, що скаржниця є пенсіонеркою, яка не отримує пенсії та позбавлена можливості оплатити такий збір, що підтверджено довідкою з ПФУ ГУ ПФУ в м. Києві.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частиною 1 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення по справі.

У статті 8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Скаржниця до заяви про відстрочення сплати судового збору надала довідку з ПФУ ГУ ПФУ в м. Києві в якій зазначено, що ОСОБА_1 не перебуває на обліку, як цивільний пенсіонер в ПФУ ГУ ПФУ в м. Києві та пенсії не отримує, однак із зазначеної довідки не можливо встановити розмір річного доходу особи запопередній календарний рік.

Враховуючи зазначені обставини, апеляційний суд вважає, що ОСОБА_1 не надано належних доказів на підтвердження скрутного матеріального становища позивача,тобто апелянтом не надано до суду доказів про майновий стан (довідка про доходи за попередній рік, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо).

Наведені заявником доводи не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору або свідчать про відсутність коштів для сплати судового збору, тому не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на зазначене, заявнику необхідно надати докази на підтвердження зазначених обставин щодо відстрочення сплати судового збору, або документи що підтверджують сплату судового збору.

За таких обставин у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу апеляційної скарги фізичною особою на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи положення п.6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», скаржнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 150% суми зборів, що підлягали сплаті при поданні як первісного так і зустрічного позовів.

Як убачається з матеріалів справи, за подання позову слід було сплатити судовий збір у розмірі 13 420,00 грн.

Відтак, за подачу апеляційної скарги, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 13 420,00 грн.*150%= 20 130,00 грн.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 20 130,00 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відтак, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі

Відповідно до вимог ч. 2ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихст. 356 ЦПК України, застосовуються положенняст.185 ЦПК України.

Згідност. 185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях175і177цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185,356,357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 рішення Оболонського районного суду міста Києва від 24 вересня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності та стягнення грошових коштівзалишити без руху.

Роз`яснити заявнику право в десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, усунути виявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору (оригінал квитанції) у встановленому законом розмірі за належними реквізитами, або докази на підтвердження обставин щодо відстрочення сплати судового збору.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач