КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/3747/24
УХВАЛА

14.05.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, звільнення від повноважень опікуна, призначення опікуном, припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

13.05.2024 року до Київського районного суду м. Одеси через засоби поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, звільнення від повноважень опікуна, призначення опікуном, припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів, в якій позивачі просять суд:

- звільнити ОСОБА_1 від повноважень опікуна малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- припинити стягнення з ОСОБА_3 аліментів на користь ОСОБА_1 , які стягуються на підставі рішення суду;

- призначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , опікуном малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- стягнути з ОСОБА_3 аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі частини від усіх видів доходів (заробітку) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня звернення до суду з даним позовом та до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову розподілено судді Калініченко Л.В.

Оглянувши позовну заяву, суддя дійшла до висновку про залишення заяви без руху, з наступних підстав.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Однією із закріплених у наведеній нормі гарантій справедливого судочинства є доступ до суду, що передбачає можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Забезпечення такого права в національному законодавстві випливає із положень Конституції України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає ставки для сплати судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з поданого позову, двома позивачами заявлено чотири вимоги до одного відповідача, з яких кожним з позивачів заявлено по дві вимоги, з яких: ОСОБА_1 заявлено дві вимоги немайнового характеру (про звільнення від повноважень опікуна та про припинення стягнення аліментів); ОСОБА_2 заявлено вимогу немайнового характеру про призначення опікуном та вимогу майнового характеру про стягнення аліментів.

У відповідності до положень п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються зокрема позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Отже, позивач ОСОБА_2 звільнений від сплати судового збору за пред`явленим позовом в частині вимоги майнового характеру про стягнення аліментів.

Поряд з цим, суд зазначає, що у відповідності до редакції п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», вказана норма не звільняє позивачів від сплати судового збору за позовами про припинення стягнення аліментів.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 року з 01 січня встановлений у розмірі 3028,00 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється у розмірі 1211,20 коп.

У відповідності до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Частиною 7 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

За наслідком викладеного, за пред`явленим позовом від двох позивачів, в якому: ОСОБА_2 заявлено одну вимогу немайнового характеру про призначення опікуном до одного відповідача, та ОСОБА_1 заявлено дві вимоги немайнового характеру про звільнення від повноважень опікуна та про припинення стягнення аліментів до одного відповідача, кожна з якої є об`єктом для справляння судового збору, суд доходить що підлягає сплаті судовий збір за цим позовом у загальному розмірі 3633,60 грн. (1211,20*3=3633,20), з якого: ОСОБА_2 підлягає сплаті судовий збір в сумі 1211,20 грн., а ОСОБА_1 судовий збір в загальній сумі 2422,40 (1211,20*2 = 2422,40).

З позовної заяви вбачається, що позивачами до позову надано квитанцію на підтвердження сплати двома позивача судового збору за пред`явленим позовом в загальній сумі 1211,20 грн.

Отже, кожним з позивачів за пред`явленим позовом сплачено судовий збір по 605,60 грн., тобто в неналежному розмірі.

За наслідком чого, позивачам необхідно надати до суду доказ на підтвердження доплати судового збору за пред`явленим позовом, а саме:

- позивачці ОСОБА_1 підлягає доплаті судовий збір за пред`явленим позовом за двома вимогами немайнового характеру до одного відповідача, з урахуванням вже сплаченої вказаної суми судового збору (605,60 грн.), в сумі 1816,80 грн. (1211,20*2 605,60 = 1816,80);

- позивачу ОСОБА_2 підлягає доплаті судовий збір за пред`явленим позовом за однією вимогою немайнового характеру до одного відповідача, з урахуванням вже сплаченої вказаної суми судового збору (605,60 грн.), в сумі 605,60 грн. (1211,20 605,60 = 605,60).

Суд роз`яснює, що судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: Отримувач коштів - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО)- 899998; Рахунок отримувача - UA0015756; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу; *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа);

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, звільнення від повноважень опікуна, призначення опікуном, припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в п`ять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, звільнення від повноважень опікуна, призначення опікуном, припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.