Номер провадження 2/754/1135/24
РІШЕННЯ

Іменем України

15 квітня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Таран Н.Г.

секретаря судового засідання Довгань Г.А.

за участі:

представника позивача адвоката Коростенського В.В..

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини-

В С Т А Н О В И В:

Позивача ОСОБА_1 14.11.2023 року звернулася до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яким просить визначити позивачу додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_1 , після смерті якого відкрилась спадщина на все належне йому майно, а саме частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 31 жовтня 2022 року позивачка звернулась до Генерального консульства України в Кракові, де написала заяву про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 . Як їй пояснили в консульстві, що цієї заяви достатньо, для прийняття спадщини. 20 жовтня 2023 позивачка надала довіреність своїй матері - ОСОБА_3 , яка була посвідчена Консульським агентом Генерального консульства України в Кракові, для подальшого оформлення в Україні спадщини, зокрема отримання свідоцтва про право на спадщину та реєстрації права власності на нерухоме майно після смерті свого батька. 07 листопада 2023 року ОСОБА_3 представляючи інтереси позивачки звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Решетник І.С. з метою отримання свідоцтва про право на спадщину. Однак, приватним нотаріусом, після отримання витягу № 74643549 зі спадкового реєстру було повідомлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , не відкривалась і в такому випадку у прийнятті заяви ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому, приватним нотаріусом було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено в судовому порядку. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереробними, істотними труднощями для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 20.11.2023 року було відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

21 грудня 2023 на адресу суду надійшло клопотання від позивача про заміну неналежного відповідача Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації на належного відповідача Київську міську раду.

21 грудня 2023 року протокольним рішенням клопотання позивача про заміну неналежного відповідача - задоволено.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити посилаючись на обставини викладені у позові.

Відповідач в судове засідання не з`явився, направив до суду відзив, яким просить винести рішення згідно чинного законодавства та просить слухати справу у відсутності представника Київської міської ради.

Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є донькою, ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 від 26.01.1995.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 після смерті якого відкрилась спадщина на все належне йому майно, а саме частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

31 жовтня 2022 року позивачка звернулась до Генерального консульства України в Кракові, де написала заяву про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 . Як їй пояснили в консульстві, що цієї заяви достатньо, для прийняття спадщини.

20 жовтня 2023 позивачка надала довіреність своїй матері - ОСОБА_3 , яка була посвідчена Консульським агентом Генерального консульства України в Кракові, для подальшого оформлення в Україні спадщини, зокрема отримання свідоцтва про право на спадщину та реєстрації права власності на нерухоме майно після смерті свого батька.

07 листопада 2023 року ОСОБА_3 представляючи інтереси позивачки звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Решетник І.С. з метою отримання свідоцтва про право на спадщину.

Однак, приватним нотаріусом, після отримання витягу № 74643549 зі спадкового реєстру було повідомлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , не відкривалась і в такому випадку у прийнятті заяви ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому, приватним нотаріусом було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено в судовому порядку.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки вчасно звернувшись до консульської установи із заявою про прийняття спадщини позивач вчинила всі залежні від неї дії для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в три місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення

Повний текст рішення складено 10.05.2024 року.

Суддя: Н.Г.Таран