Справа №760/7302/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді -Букіної О.М.

при секретарі-Кавун В.В.

розглянувши відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: Солом`янський районний у м.Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В:

27.03.2024 до Солом`янського районного суду м. Києва звернувся представник громадян Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Міщенко А.Л. із заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, а саме, що громадяни Федеративної Республіки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьками дитини - ОСОБА_6, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Києві шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій.

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з даною заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, представник заявників посилається на те, що заявники ОСОБА_5 та ОСОБА_4 є громадянами Федеративної Республіки Німеччина (далі - ФРН, Німеччина) та перебувають у зареєстрованому шлюбі з 27.09.2019.

ІНФОРМАЦІЯ_3 у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства у подружжя народилася донька ОСОБА_6 , яка має генетичну спорідненість із подружжям. Дитина народилася у КНП «Київський міський пологовий будинок № 5» за адресою: просп. В. Лобановського, 2, м.Київ

05.02.2024 громадянка України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка надавала послуги сурогатного материнства та народила дитину, надала свою письмову згоду, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявка Н.М., на запис подружжя батьками дитини.

Відповідно до тексту нотаріально посвідченої заяви сурогатної матері, вона підтверджує, що громадяни ФРН ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є генетичними батьками дитини.

08.02.2024 Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) видано свідоцтво про народження Серії НОМЕР_1 , у якому подружжя записано батьками дитини, про що 08.02.2024 зроблено актовий запис № 438.

Звернення з даною заявою до суду обумовлене спеціальним для Німеччини порядком реєстрації батьківства щодо дітей, народжених шляхом сурогатного материнства за кордоном.

Заявник вказує на те, що нормами законодавства Німеччини не передбачено визнання законною процедури народження дитини шляхом сурогатного материнства, а також не передбачено визнання законними на території ФРН і свідоцтва про народження дитини, виданого в іноземній державі, проте, єдиний шлях для заявників на визнання їх доньки дійсно їх дитиною для офіційних установ та органів ФРН, це надання (та подальша легалізація у Німеччині) рішення суду України про встановленні походження (батьківства) заявників.

Тому, дана заява подана з метою охорони прав подружжя та дитини на повагу до приватного та сімейного життя, а також, з метою створення умов для здійснення подружжям особистих немайнових прав щодо дитини в країні їх громадянства та постійного проживання.

З огляду на це просить заяву задовольнити.

27.03.2024 згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29.03.2024 відкрито провадження у справі.

Представник заявників у судове засідання не з`явився, проте надав клопотання про проведення судового розгляду за його відсутності, заявлені вимоги підтримав.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно зі ст. 496 ЦПК України іноземці та інші іноземні особи, мають право звертатись до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересі. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та Законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Судом встановлено, що заявники ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є громадянами Федеративної Республіки Німеччина (а.с.20-27) та з 27.09.2019 по даний час перебувають у зареєстрованому шлюбі (а.с. 28-32).

ІНФОРМАЦІЯ_3 у заявників в Україні народилася донька ОСОБА_6.

ОСОБА_5 та ОСОБА_4 записані батьками дитини в свідоцтві про її народження серії НОМЕР_1 від 08.02.2024 (а.с.40).

Зазначене також підтверджується копією повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №4 від 08.02.2024 (а.с.44-47).

Реєстрація факту народження дитини здійснена відповідно до п. 11 глави 1 розділу ІІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні (затверджених наказом Міністерства юстиції України № 52/2 від 18.10.2000).

Дитина народилась у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, методом сурогатного материнства.

Сурогатною матір`ю дитини стала ОСОБА_7 , що підтверджується медичним висновком про народження № 6T8M-ATBE-TT5M-T837 від ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 38).

Зазначене підтверджується довідкою про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом, виданою ТОВ «Родинне джерело» 05.02.2024 (а.с.39).

05.02.2024 ОСОБА_7 дала свою згоду на те, щоб батьками народженої нею ІНФОРМАЦІЯ_3 дівчинки (медичний висновок № 6T8M-ATBE-TT5M-T837 від ІНФОРМАЦІЯ_3, виданий КНП «Київський міський пологовий будинок №5»), яка зачата в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства, було записано подружжя: батько громадянин ОСОБА_11 та матір громадянка ФРН ОСОБА_1 , що підтверджується заявою, посвідченою приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявка Н.М. (а.с. 36-37).

Відповідно до ч. 2 ст. 123 СК України у разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя.

Згідно ч. 3. ст. 8 Закону України «Про міжнародне приватне право» особи, які беруть участь у справі, мають право подавати документи, що підтверджують зміст норм права іноземної держави, на які вони посилаються в обґрунтуванні своїх вимог або заперечень, іншим чином сприяти суду чи іншому органу у встановленні змісту цих норм.

Судом встановлено, що правом Федеративної Республіки Німеччина, громадянами якої є заявники ОСОБА_4 (батько дитини) та ОСОБА_5 (мати дитини), сурогатне материнство заборонене, та в якості матері, відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФРН, визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір).

Згідно з постановою Вищого федерального суду ФРН у справі XII ZB 320/17 від 20.03.2019 здійснений в Україні актовий запис про батьків в реєстрі актів цивільного стану громадян та видане на цій підставі свідоцтво про народження дитини не визнається в Німеччині як рішення (акт) компетентного органу України. Зокрема, не визнається і свідоцтво про народження, в якому батьками народженого в Україні (шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій - методом сурогатного материнства) записані громадяни ФРН.

З висновку суду у вказаній вище справі випливає, що таке порушення прав заявників може бути усунуто шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України за місцем народження дитини з винесенням відповідного судового рішення.

У рішеннях від 26.06.2014 у справі «Меннессон проти Франції» скарга № 65192/11 та у справі «Лабассе проти Франції» скарга № 65941/11, Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку із викладеним, оцінивши надані заявниками докази, суд приходить до висновку про можливість встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що дитина - ОСОБА_6, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Києві шляхом використання допоміжних репродуктивних технологій, є донькою громадян ФРН: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 315-319 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: Солом`янський районний у м.Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту родинних відносин -задовольнити.

Встановити факт, що громадянин Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та його дружина громадянка Федеративної Республіки Німеччина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є батьками, тобто батьком та матір`ю дитини, дівчинки - ОСОБА_6, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Києві (Україна), про що 08.02.2024 року складено актовий запис №438.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 10.05.2024.

Суддя: О.М. Букіна