г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/1071/24
Номер провадження 2-о/213/77/24
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

05 березня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Попов В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, -

В С Т А Н О В И В:

01.03.2024 до суду надійшла вищезазначена заява, в якій ОСОБА_1 повідомляє, що проживає разом з матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та здійснює за нею постійний догляд, в якому вона потребує. Також в нього є молодший брат ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який вже був призваний до лав ЗСУ і не може здійснювати догляд за хворою матір`ю. Інших родичів в них немає, так як мати розлучена з чоловіком. Потреба в постійному догляді підтверджується висновком ЛКК. Оскільки він зайнятий постійним доглядом за своєю матір`ю і не має бажання служити, він не підлягає призову та має право на відстрочку відповідно до вимог законодавства, а саме: статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію». Просить задовольнити його заяву про отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Розглянувши заяву, суддя вважає, що у відкритті провадження у справі необхідно відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (пункт 5 частини другої статті 293 ЦПК України).

Частинами першою та другою статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Згідно з частиною другою статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов:

- згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Схожі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18; від 18 січня 2024 року № 560/17953/21.

Отже, існують два порядки встановлення фактів, що мають юридичне значення: позасудовий і судовий.

Якщо факт, що має юридичне значення, підлягає встановленню в позасудовому порядку, особа має використати такий порядок.

Суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява може розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній.

Близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18, від 29 травня 2019 року у справі № 398/4017/18.

Таким чином, судовий порядок встановлення факту, що має юридичне значення, використовується лише у випадку, коли чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку його встановлення.

Як зазначено вище ОСОБА_1 просить суд задовольнити його заяву про отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, так як він здійснює постійний догляд за хворою матір`ю, а його брат призваний до лав ЗСУ.

Однак дана заява не може розглядатися в судовому порядку, оскільки її розгляд віднесено до повноважень іншого органу.

Згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/22 з 5 год. 30 хв 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, наразі його продовжено.

Згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 69/22 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, оголошено проведення загальної мобілізації.

Нормативно-правовим актом, що регулює питання мобілізації, підстав для відстрочки від призову під час мобілізації є Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Відповідно до ч.5 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» призов громадян на військову службу під час мобілізації або залучення їх до виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, здійснюють територіальні центри комплектування та соціальної підтримки за сприяння місцевих органів виконавчої влади або командири військових частин (військовозобов`язаних, резервістів Служби безпеки України - Центральне управління або регіональні органи Служби безпеки України, військовозобов`язаних, резервістів Служби зовнішньої розвідки України - відповідний підрозділ Служби зовнішньої розвідки України, військовозобов`язаних Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - відповідні органи управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).

Категорії осіб, які мають право отримати відстрочку під час мобілізації передбачені статтею 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Відповідно до частини 11 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 р. № 154, районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки оформляють для військовозобов`язаних, резервістів відстрочки від призову під час мобілізації та в особливий період і воєнний час, які надаються в установленому порядку, а також ведуть їх спеціальний облік.

Таким чином, чинним законодавством передбачено, що перевірку підстав щодо надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та її оформлення здійснюють районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.

Отже, законодавцем визначений позасудовий порядок встановлення факту того, що особа має право на отримання відстрочки під час мобілізації, що унеможливлює використання судового порядку встановлення означених фактів, що мають юридичне значення.

За таких обставин, заявник повинен звернутись до уповноваженого органу у позасудовому порядку із заявою про отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, а у разі відмови - оскаржити відповідне рішення суб`єкта владних повноважень у судовому порядку шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Відмова відповідного органу в установленні такого факту може бути оскаржена заінтересованою особою до суду в порядку адміністративного судочинства (схожі висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 08 листопада 2019 року у справі № 161/853/19, від 18 грудня 2019 року у справі № 370/2598/16-ц, від 18 січня 2024 року у справі № 560/17953/21).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки розгляд заяви ОСОБА_1 віднесено до повноважень інших органів, а саме: районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації заявника, і за законом не підлягає судовому розгляду, суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження з підстав, передбачених пунктом першим частини першої статті 186 ЦПК України.

Керуючись ст.186 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали та підписання її суддею - 05 березня 2024 року.

Головуючий суддя В.В.Попов.