Справа № 758/3819/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2024 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Соколовської А.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву адвоката Князьської Н.А. про забезпечення доказів у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання об`єкту нерухомості спільним майном подружжя та поділ майна, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Назарчук Наталія Вячеславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біляєв Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Тетяна Юріївна, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання нерухомого майна особистою приватною власністю, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання об`єкту нерухомості спільним майном подружжя та поділ майна, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Назарчук Наталія Вячеславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біляєв Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Тетяна Юріївна, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання нерухомого майна особистою приватною власністю.

Представником позивачки за первісним позовом - адвокатом Князьською О.В. подано до суду заяву про забезпечення доказів, в якій просить викликати та допитати в судовому засіданні свідків: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Сторони по справі та їх представники в підготовче судове засідання не з`явилися.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступного висновку.

За змістом ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Правилами ч. 2 ст. 116 ЦПК України унормовано, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Як це унормовано положеннями ч. 3 ст. 116 ЦПК України, заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Згідно з п. 4-6 ч. 1 ст. 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності особу, у якої знаходяться докази.

Під час вирішення питання про забезпечення доказів суд враховує не тільки права та інтереси заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв`язку із задоволенням заяви про забезпечення доказів.

За змістом ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на вказані вище норми цивільного процесуального законодавства України та вимоги заяви позивачки, можна дійти висновку, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх зобов`язання зберігання, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.

Тобто забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Аналогічний висновок міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду, прийнятій 03 липня 2019 року у справі №9901/845/18.

Вирішуючи питання про забезпечення доказів, суд має надати оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності та обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації та предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню, у зв`язку із вжиттям таких заходів, прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Наведені обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

З урахуванням вимог діючого законодавства, встановлених по справі обставин, предмету позовів, суд приходить до висновку про необхідність забезпечення доказів у справі у способи, визначенні у клопотанні, а саме: допитати в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 12, 116, 117, 263-265 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Князьської Н.А. про забезпечення доказів у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання об`єкту нерухомості спільним майном подружжя та поділ майна, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Назарчук Наталія Вячеславівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біляєв Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Тетяна Юріївна, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання нерухомого майна особистою приватною власністю, задовольнити.

Забезпечити докази у справі, а саме допитати свідків: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , викликавши їх у судове засідання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Леся БУДЗАН