УХВАЛА

10 травня 2024 року

м. Київ

справа № 757/39584/18-ц

провадження № 61-4347ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув відзив Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» на касаційну скаргу приватного підприємства «Білоцерківська агропромислова група» на рішення Печерського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року у справі за позовом Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС до Державної організації «Український Національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», як правонаступника Державного підприємства «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , приватного підприємства «Білоцерківська агропромислова група» про визнання свідоцтва на знак для товарів та послуг недійсним та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга приватного підприємства «Білоцерківська агропромислова група» (далі - ПП «Білоцерківська агропромислова група»)на рішення Печерського районного суду м. Києва

від 27 жовтня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року в зазначеній справі.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 квітня 2024 року відкрито касаційне провадження в зазначеній справі за касаційною скаргою ПП «Білоцерківська агропромислова група» на рішення Печерського районного суду м. Києва

від 27 жовтня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року, витребувано її матеріали із Печерського районного суду м. Києва. Визначено строк на подачу відзиву на касаційну скаргу.

У травні 2024 року до Верховного Суду надійшов відзив Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій»

(далі - УКРНОІВІ) сформований у системі «Електронний суд» та підписаний представником - Фінагіною Владлєною Борисівною.

Поданий відзив не може бути прийнятий до розгляду Верховним Судом та підлягає поверненню заявникові без розгляду з таких підстав.

Згідно частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа,

а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи

у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Зазначений правовий висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21).

Як убачається із матеріалів доданих до відзиву на касаційну скаргу, останній

в інтересах УКРНОІВІ сформовано та підписано представником ОСОБА_2 , на підтвердження повноважень якої до відзиву додано довіреність, сформовану

у системі «Електронний суд» та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємств та громадських формувань. Відповідно, Верховний Суд доходить до висновку, що ОСОБА_2 сформовано, підписано та подано відзив на касаційну скаргу від імені УКРНОІВІ саме в порядку самопредставництва.

Верховним Судом встановлено, що відзив в інтересах УКРНОІВІ підписано представником ОСОБА_2 , проте останньою на підтвердження своїх повноважень до останнього додано довіреність, сформовану у системі «Електронний суд» та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємств та громадських формувань, разом з тим, аналіз відзиву на касаційну скаргу та доданих до нього матеріалів свідчить, що вони не містять визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_2 діяти від імені УКРНОІВІ саме в порядку самопредставництва.

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявникові без розгляду.

Таким чином, оскільки до відзиву не додано доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_2 представляти інтереси УКРНОІВІ у суді касаційної інстанції, він підлягає поверненню заявникові без розгляду.

Керуючись статтею 183 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відзив Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» на касаційну скаргу приватного підприємства «Білоцерківська агропромислова група» на рішення Печерського районного суду

м. Києва від 27 жовтня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду

від 05 лютого 2024 року у справі за позовом Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС до Державної організації «Український Національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», як правонаступника Державного підприємства «Український інститут інтелектуальної власності», ОСОБА_1 , приватного підприємства «Білоцерківська агропромислова група» про визнання свідоцтва на знак для товарів та послуг недійсним та зобов`язання вчинити певні дії повернути заявникові без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник