Справа № 619/287/22
Провадження № 2/535/127/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2024 року селище Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Шолудько А.В., за участі секретаря судового засідання Плотник І.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу №619/287/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до відповідача про встановлення порядку користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 09.02.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. Направлено відповідачу копію позовної заяви з додатками.

Розпорядженням голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської області.

Згідно з частиною 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 21.11.2022 на розгляд судді Шолудько А.В. надійшла цивільна справа №619/287/22.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 03.03.2023 справа № 619/287/22 прийнята до провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

У судове засідання сторони повторно не з`явились, про час і місце судових засідань були повідомлені належним чином, у порядку, визначеному п.п. 3, 4 ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подали (а.с.168-173).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

На підставі частин 1 та 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до пунктів 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

На підставі ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.

Згідно з ч.2 ст.131 ЦПК України, якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

На підставі ч.3 ст.131 ЦПК України у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У позовній заяві та доданій до неї копії паспорта громадянина України ОСОБА_1 зазаначена адреса позивача: АДРЕСА_2 (а.с. 1-7, 53).

Відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій №309 від 22.12.2022 про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, с. Покровське Сватівського району Луганської області входить до вищевказаного переліку.

Іншої адреси місця проживання чи перебування позивач суду не повідомив.

У судові засідання, призначені на 08.08.2024, 04.09.2024 та 26.11.2024 позивач та його адвокат Ольховський М.М. не з`явились. Судові повістки про дату, час та місце судового розгляду справи надсилалися позивачу ОСОБА_1 рекомендованим листом на адресу зареєстрованого його місця проживання, а саме: АДРЕСА_3 (а.с.58).

Крім того, позивач ОСОБА_1 повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду справи телефонограмою на номер телефону НОМЕР_1 , який був зазначений ним у позовній заяві від 25.01.2022, однак вказаний номер не обслуговується (абонент не може прийняти дзвінок) (а.с.91, 102, 140).

Про інше місце проживання (перебування), місце роботи, електронну адресу чи засоби зв`язку позивач ОСОБА_1 не повідомляв, та суду вони невідомі.

Позивач та представник позивача заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали.

Позивач скористався правом ефективно представляти себе у суді шляхом укладення договору про надання правової допомоги від 23.12.2021, на підставі якого 20.01.2022 видано ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АХ №1086848 Адвокатським об`єднанням «Адвокатська фірма «Мороз і партнери» в особі адвоката Ольховського Михайла Миколайовича (а.с.54).

Держава не відповідальна за професійний юридичний захист особи у цивільній справі, незалежно від того, на яких умовах надається правова допомога - на умовах безкоштовної чи оплатної правової допомоги адвоката, крім особливих обставин (рішення ЄСПЛ від 30 березня 1999 року у справі «Tuzinski проти Польщі», заява № 40140/98, умови визначення про неприйнятність).

В обов`язки держави також не входить забезпечення необхідного балансу між ефективним доступом до суду з одного боку, та незалежністю професії юриста з іншого (рішення ЄСПЛ від 22 березня 2007 року у справі «Старощик проти Польщі», заява № 59519/00, пункт 135).

Як вбачається з матеріалів справи №619/287/22, відповідно до Витягу з Єдиного реєстру адвокатів України адвокатська діяльність представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ольховського Михайла Миколайовича зупинена або припинена (а.с.174).

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16.02.2017).

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 28.03.2023 у справі № 711/7486/19 (провадження № 61-10183св21).

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приймає також до уваги позицію Верховного Суду, викладену у постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно з якою ВС наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Враховуючи, що позивач та його представник, будучи належним чином неодноразово повідомленими про дату, час і місце судового засідання, жодного разу в судове засідання не з`явились, не повідомили про причину неявки, заяву про розгляд справи за його відсутності не подавали, чим умисно затягують розгляд справи та позбавляє суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог, суд, дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України ), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

За наведених вище обставин, процесуальний закон зобов`язує суд залишити позов без розгляду.

Враховуючи викладене, суд приходить до переконання, що позивач та його представник, які викликався у судові засідання з розгляду справи 08.08.2024, 04.09.2024 та 26.11.2024, не з`явилися у ці судові засідання, не надіслали до суду заяву про розгляд справи без їх участі, не повідомили суду про зміну свого місця проживання /перебування, засобів зв`язку, а тому позов ОСОБА_1 необхідно залишити без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Шолудько