Провадження № 2/185/1444/24
09 травня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі : головуючого судді Юдіної С.Г., за участю секретаря Мінарської О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я внаслідок нещасного випадку на виробництві, суд -
В провадженні Павлоградського міськрайонного суду перебуває зазначена вище цивільна справа.
03.01.2024 року ухвалою Павлоградського міськрайонного суду відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.
До Павлоградського міськрайонного суду від представника відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Клопотання обґрунтовано тим, що на думку відповідача дана цивільна справа є складною і потребує розгляду в порядку загального позовного провадження.
Крім того від представника відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про обов`язкову явку позивача у розгляді справи та клопотання про витребування доказів. А саме просить витребувати у позивача : розрахунок моральної шкоди, яку позивач заявляє до стягнення; документи, що свідчать про виконання вимог Індивідуальної програми реабілітації позивача; завірену копію Індивідуальної програми реабілітації інваліда. Витребувати у КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи Дніпропетровської обласної ради» документи, що свідчать про виконання або невиконання вимог Індивідуальної програми реабілітації позивача.
Позивач та представник позивача адвокат Повалій О.В. в судове засідання не з`явився, надали суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали.
Представник відповідача в судовому засіданні клопотання підтримала.
Вирішуючи питання за клопотанням представника відповідача, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим кодексом, у порядку, зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:
2) значення справи для сторін;
3) обраний позивачем спосіб захисту;
4) категорію та складність справи;
5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі, чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;
6) кількість сторін та інших учасників справи;
7) чи становить справа значний суспільний інтерес;
8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
За приписами ч.4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.
Враховуючи, що даний спір не входить до переліку справ, передбачених частиною 4 ст. 274 ЦПК України, суд не вбачає підстав для розгляду у загальному порядку.
Згідно матеріалів справи судом встановлено, що обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін справи та категорія справи не свідчить про високий суспільний інтерес до результатів розгляду цієї справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Суд вважає, що наведені представником відповідача доводи не можуть бути підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження до загального, тому клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.
Стосовно клопотання про обов`язкову явку позивача.
Згідно зі ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
На підставі частин 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Зважаючи на закріплений принцип змагальності в судовому процесі, вільне використання сторонами наданих прав для доказування своєї правової позиції, враховуючи, зміст позовних вимог, позицію сторін у справі, суд не вбачає підстав для визнання явки позивача обов`язковою для надання суду пояснень з приводу обставин, зазначених у позовній заяві або з`ясування інших обставин, враховуючи позицію позивача, яку він виклав в позові.
За таких обставин, клопотання представника відповідача про обов`язкову явку позивача залишити без задоволення.
Щодо клопотання представника відповідача про витребування доказів.
Згідно з частинами 1 та 2 статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Однією з основних засад цивільного судочинства є принцип верховенства права.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Враховуючи, що на позивача законом не покладено обов`язку надавати розрахунок розміру моральної шкоди, відсутні підстави для витребування такого розрахунку. Крім того, позовна заява містить детальний виклад обставин з яких виходив позивач при визначенні розміру моральної шкоди.
Вивчивши клопотання, суд доходить висновку, що представник відповідача не надав достатньо доказів щодо неможливості отримання таких доказів в позасудовому порядку, а також не навів переконливого обґрунтування того, що можуть підтвердити чи спростувати витребувані докази.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 27, 274, 277, 279 ЦПК України, суд
Заяву представника відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи в порядку загального провадження залишити без задоволення.
Продовжити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про обов`язкову явку позивача залишити без задоволення.
У задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів - відмовити.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя С. Г. Юдіна