У Х В А Л А

25 листопада 2024 року м. Київ

Справа №376/1873/21

Провадження№22-з/824/1677/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справах: судді-доповідача Соколової В.В.

суддів: Мережко М.В., Поліщук Н.В.

за участю секретаря Цюрпіти Д.О.

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання угоди укладеною,

в с т а н о в и в

Рішенням Сквирського районного суду Київської області від 06 вересня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання угоди укладеною - задоволено.

Визнано укладеним договір дарування транспортного засобу - легкового автомобіля КІА SORENTO, 2012 року випуску, колір - чорний, загальний легковий універсал - В, номер шасі НОМЕР_1 , від 13 листопада 2017 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Скасовано право власності ОСОБА_1 на автомобіль КІА SORENTO, 2012 року випуску, колір - чорний, загальний легковий універсал - В, номер шасі НОМЕР_1 , держаний номерний знак НОМЕР_2 , що належить їй на підставі Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , виданого ТСЦ 3242.

Визнано за ОСОБА_3 право власності на транспортний засіб - легковий автомобіль КІА SORENTO, 2012 року випуску, колір - чорний, загальний легковий універсал - В, номер шасі НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 /а.с. 19,20/.

Не погодилась із зазначеним судовим рішенням відповідач ОСОБА_1 , її представником - ОСОБА_2 було подано апеляційну скаргу, в якій вона зазначала, що орієнтовний розмір судових витрат, які відповідач очікує понести у зв`язку з розглядом даної справи судом апеляційної інстанції, становитиме 40000,00 грн.

В судовому засіданні 31 жовтня 2024 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було подано клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів (витрат на правничу допомогу), в якому вона просила долучити копію Договору №0905/24/Ц про надання правничої допомоги від 09 травня 2024 року; копію додатку №2 до Договору про надання правничої допомоги від 09 травня 2024 року - розрахунок №2 витрат з надання правничої допомоги в Київському апеляційному суді від 14 травня 2024 року та копію додатку №3 до Договору про надання правничої допомоги від 09 травня 2024 року - розрахунок №3 витрат з надання правничої допомоги в Київському апеляційному суді від 29 жовтня 2024 року. В розрахунках зазначено, що сторони дійшли згоди та підтверджують, що орієнтовний загальний розмір вартості надання послуг з правничої допомоги в Київському апеляційному суді в рамках справи №376/1873/21, відповідно до умов Договору про надання правничої допомоги від 09 травня 2024 року, становитиме 50000,00 грн та розмір вартості послуг адвоката за участь в судовому засіданні 31 жовтня 2024 року становитиме 5000,00 грн /а.с. 92-101/.

Постановою Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено.

Рішення Сквирського районного суду Київської області від 06 вересня 2021 року - скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання угоди укладеною- залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1362,00 грн /а.с. 104, 106-110/.

06 листопада 2024 року на електронну пошту Київського апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 - адвоката Редецької Т.П. про ухвалення додаткового рішення про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, в якій представник просила ухвалити додаткове рішення, яким стягнути з позивача на користь відповідача судові витрати в розмірі 45000,00 грн понесені за розгляд справи в Київському апеляційному суді та 5000,00 грн витрат на правничу допомогу за написання заяви про ухвалення додаткового рішення.

В заяві ОСОБА_2 вказувала на те, що 31 жовтня 2024 року відповідно до вимог ч.8 ст. 141 ЦПК України нею було заявлено суду клопотання про надання протягом 5 днів з дня ухвалення рішення у справі доказів понесених відповідачем витрат у Київському апеляційному суді. На підтвердження понесених відповідачем витрат на правничу допомогу в Київському апеляційному суді представником до вказаної заяви було долучено: копію додатку №4 до Договору про надання правничої допомоги від 09 травня 2024 року - АКТ №1 приймання-передачі послуг з надання правничої допомоги в Київському апеляційному суді в рамках справи №376/1873/21 від 04 листопада 2024 року, в якому сторони зазначили, що підтверджують факт надання правничої допомоги у справі №376/1873/21 в Київському апеляційному суді, загальний розмір якої за період з 14 травня 2024 року по 31 жовтня 2024 року становить 45000,00 грн, та копію додатку №5до Договору про надання правничої допомоги від 09 травня 2024 року - розрахунок №4 витрат з надання правничої допомоги в Київському апеляційному суді від 04 листопада 2024 року, в якому зазначено, що сторони дійшли згоди та підтвердили, що вартість написання заяви про ухвалення додаткового рішення становить 5000,00 грн. Також ОСОБА_2 зазначила, що в неї є електронний кабінет /а.с. 105-116/.

З наведених обставин вбачається, що представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 31 жовтня 2024 року надала попередній орієнтовний розрахунок витрат на правничу допомогу, які відповідач планує понести в суді апеляційної інстанції та в порядку ч.8 ст. 141 ЦПК України заявила суду клопотання про надання доказів понесених відповідачем витрат протягом 5-ти днів з дня ухвалення рішення у справі.

Таким чином, докази на підтвердження понесених відповідачем витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції були подані представником - адвокатом Редецькою Т. П. разом з направленою 06 листопада 2024 року на електронну пошту Київського апеляційного суду заяви про ухвалення додаткового рішення.

Однак, вказана заява не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом та підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з такого.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов'язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами 5,6 ст. 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Велика Палата Верховного Суду у пунктах 12.1-12.3 постанови від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 констатувала, що «законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.».

Тобто Велика Палата Верховного Суду виснувала, що у випадку звернення сторони по справі до суду, через свого представника, який є адвокатом, адвокат вправі подавати процесуальні документи до суду у два способи: у паперовій формі, та в електронній формі за допомогою підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет». При цьому адвокатами, як представниками сторони по справі - фізичної особи, звернення до суду шляхом подання процесуальних документів в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси суду із засвідченням кваліфікованим електронним підписом не застосовується.

Київський апеляційний суд у грудні 2023 року здійснив оголошення на сайті про завершення початкового етапу інтеграції Київського апеляційного суду до модулів ЄСІТС, а саме до підсистем «Електронний суд», «Електронний кабінет», та побудову обміну між АСДС та Електронним судом.

З матеріалів справи вбачається, що заява про ухвалення додаткового рішення про стягнення витрат на правничу допомогу подана представником ОСОБА_1 - адвокатом Редецькою Т. П. до Київського апеляційного суду в електронному вигляді шляхом направлення на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду. До неї додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису адвоката Редецької Т. П., проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Отже, адвокат Редецька Т. П. що діє в інтересах ОСОБА_1 , могла подати заяву про ухвалення додаткового рішення про стягнення витрат на професійну правничу допомогу 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд».

Враховуючи наведене, заява про ухвалення додаткового рішення подана адвокатом Редецькою Т.П. що діє в інтересах ОСОБА_1 , електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису ОСОБА_2 , що дає підстави стверджувати, що заявник використав спосіб звернення до суду не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Відповідно до п.1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

На підставі викладеного, заява про ухвалення додаткового рішення підлягає поверненню, у зв'язку з тим, що підписана особою, яка не має права її підписувати та подана у спосіб, що не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Керуючись ч.ч. 6, 8 ст. 14, п.1 ч.5 ст. 357 ЦПК України, суд,

у х в а л и в

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: Соколова В.В.

Судді: Мережко М.В.

Поліщук Н.В.