Справа №705/968/24
2/705/1225/24

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 травня 2024 року м.Умань
Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Гудзенко В.Л.
за участю секретаря судового засідання Юрченко А.І.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Умань матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання,
Ухвалою судді від 04.03.2024 у справі відкрите спрощене позовне провадження, а також роз`яснено відповідачу право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. Розгляд справи по суті вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Копію ухвали про відкриття провадження, копію позовної заяви та додатків до неї, направлено відповідачеві за останнім відомим місцем його проживання вказаним у позові, рекомендоване повідомлення, яке адресату вручено не було.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, у прохальній частині позову просила розгляд справи проводити у її відсутність.
У судове засідання відповідач не з`явився, причини неявки невідомі, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. У встановлений судом строк відзиву на позовну заяву до суду відповідач не подав, жодних заяв чи клопотань не надіслав.
Судом вжито передбачених процесуальним законодавством заходів для повідомлення відповідача, про час та місце розгляду справи, зокрема, направлення судових повісток за адресою, вказаною у позові.
Частина 1 статті 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно статті 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.
Суд у судовому засіданні, враховуючи згоду представника позивача на заочний розгляд справи, ухвалив провести заочний розгляд справи за відсутності позивача та відповідача, враховуючи наявність підстав, передбачених ч.1 ст.280 ЦПК України.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі та за період їх спільного проживання у них народилася дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_1 .
10.10.2007 рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області шлюб між сторонами було розірвано та видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 .
Відповідно до довідки № 24-06/181 від 15.01.2024, що видана деканом факультету лісового і садово-паркового господарства Уманського національного університету садівництва, ОСОБА_1 , є студенткою І курсу 11-зм групи факультету лісового і садово-паркового господарства Уманського національного університету садівництва, денної форми навчання ОР «бакалавр» за спеціальністю 193 геодезія та землевпорядкування за кошти фізичних та/або юридичних осіб, стипендія не нараховується. Термін навчання з 01.09.2023 по 30.06.2027.
14.08.2023 між ОСОБА_1 та Уманським національним університетом садівництва, в особі ректора Непочатенко О.О. укладено договір про навчання у закладі вищої освіти вступника ОСОБА_1 та договір про надання платної освітньої послуги.
Статтею 199 СК України передбачено, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
При цьому суд враховує, що, особи, які досягли 18 років є повнолітніми, отримують повну дієздатність і можуть самостійно піклуватися про себе, якщо це потрібно. Тому законодавець і передбачив, з одного боку, обов`язок батьків утримувати повнолітніх сина або доньку, які продовжують навчання, оскільки це дозволить їм отримати освіту, але передбачив, що такий обов`язок виникає лише тоді, коли батьки можуть надавати таку матеріальну допомогу, оскільки було б нерозумним ставити в скрутне матеріальне становище одну повнолітню людину в цілях утримання іншої повнолітньої працездатної людини.
Таким чином, з огляду на спільний обов`язок батьків щодо утримання повнолітньої дитини на період продовження навчання, суд визначає розмір аліментів, які підлягають стягненню з відповідача, який би був справедливим і не накладав би непропорційний фінансовий тягар на нього, зокрема, з урахуванням того, що його дочка є повнолітньою і працездатною, у силу чого має можливість забезпечувати своє життя також самостійно.
Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ що батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачено, що обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу.
Відповідно до частини 1 статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
На підставі вищевикладеного, суд вважає, що позовна вимога про стягнення з відповідача аліментів на утримання дочки, яка продовжує навчання є обґрунтованою та підлягає до задоволення.
Судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20 грн., відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідача на користь держави.
На підставі викладеного, керуючись ст. cт. 182, 199 СК України, ст.ст.19, 141,258-259, 263-265, 274, 279, 280 ЦПК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ,на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , аліменти на утримання повнолітньої дочки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання позовної заяви до суду -12.02.2024, до закінчення дитиною навчання, але не більше як до досягнення нею 23 років.
Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь держави судовий збір в сумі 1211 грн. 20 коп..

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя В.Л. Гудзенко