Справа №461/8741/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2024 року м.Львів

Галицький районний суд міста Львова

в складі:

головуючого судді Юрківа О.Р.,

за участю:

секретаря судового засідання Маковської Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Львові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області про стягнення боргу за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до кредитного договору №А03.00206.006966795 від 30.11.2020 року Акціонерним товариством «Ідея Банк» було надано ОСОБА_2 , кредит в розмірі 96496,00 грн., зі сплатою 10% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів.

ОСОБА_2 скористався кредитними коштами, проте зобов`язання за договором належним чином не виконав, а саме заборгував позивачеві кошти у загальному розмірі 87000,76 грн., що складається з простроченого боргу 86340,23 грн., прострочених процентів 660,53 грн.

Позивач повністю виконав свої зобов`язання згідно з кредитного договору, що підтверджується меморіальними ордерами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 30.11.2020 серії НОМЕР_1 .

Станом на дату смерті у ОСОБА_2 існувала непогашена заборгованість за кредитним договором у розмірі 87 000,76 грн.

Невідкладно після отримання інформації про смерть ОСОБА_2 АТ «Ідея Банк» надіслало до Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області претензію кредитора.

У відповідь позивач 28.04.2022 отримав лист Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області від 15.04.2022 за вих. №229/01-16, яким АТ «Ідея Банк» було повідомлено про те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 відкрита держнотконторою за претензією/вимогою АТ «Ідея Банк» 26 січня 2021 року за №14/2021.

Із заявою в нотконтору звернулась дружина померлого ОСОБА_1 , якій було повідомлено про наявність кредиторських вимог банку.

24.09.2024 АТ «Ідея Банк» повторно звернулось із запитом до Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області та просило надати інформацію чи звертались спадкоємці із заявою про прийняття спадщини/заявою про відмову від прийняття спадщини у спадковій справі від 26.01.2021, відкритої щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ; чи видано свідоцтво про право на спадщину у спадковій справі від 26.01.2021, відкритої щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Проте, станом на дату звернення АТ «Ідея Банк» із цим позовом до суду відповіді від Жовківської державної нотарільної контори не надійшло на адресу АТ «Ідея Банк».

Окрім цього, АТ «Ідея Банк» 13.09.2024 звернулось до Жовківської міської ради із запитом про те, чи подано останніми заяву до суду про визнання спадщини відумерлою.

19.09.2024 Жовківська міська рада повідомила про те, що вжити заходів щодо визнання спадщини після померлого ОСОБА_2 відумерлою неможливо, оскільки звернення до суду передбачене лише у випадку відсутності спадкоємців за заповітом і за законом. Проте, як вбачається із листа Жовківської державної нотаріальної контори від 15.04.2022 №229/01-16 із заявою про прийняття спадщини звернулась дружина померлого ОСОБА_1 .

Окрім цього, згідно з інформаційних довідок від 19.07.2021 за №266448118 та від 30.09.2024 за № 397194251, №397194244 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна померлому боржнику належала земельна ділянка за кадастровим номером: :01:011:0050 за адресою: АДРЕСА_1 , а також житловий будинок загальною площею 125 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , які були успадковані ОСОБА_1 .

Спадкоємиця позичальника власного обов`язку щодо погашення наявної заборгованості за кредитним договором в межах вартості успадкованого нею майна не виконала.

Враховуючи наведене, просить позов задовольнити.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 31.10.2024 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Представник позивача за довіреністю у судове засідання не з`явився, однак у позовній заяві зазначив, що просить розгляд справи здійснювати у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідачка у судове засідання не з`явилася , хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. Відзиву на позов, заяв про поважні причини неявки чи розгляд справи без участі відповідачки до суду не надходило. Тому, за згодою представника позивача, у відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив справу розглядати у заочному порядку.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

30.11.2020 року між Акціонерним товариством «Ідея Банк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір №А03.00206.006966795. Відповідно до даного договору Акціонерне товариство «Ідея Банк» надало ОСОБА_2 кредит в розмірі 96496,00 грн., зі сплатою 10% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів / а. с. 6-8/

ОСОБА_2 скористався кредитними коштами, проте зобов`язання за договором належним чином не виконав, а саме заборгував позивачеві кошти у загальному розмірі 87000,76 грн., що складається з простроченого боргу 86340,23 грн., прострочених процентів 660,53 грн.

Позивач повністю виконав свої зобов`язання згідно з кредитного договору, що підтверджується меморіальними ордерами /а. с. 9/.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 30.11.2020 серії НОМЕР_1 / а. с. 13/.

Станом на дату смерті у ОСОБА_2 існувала непогашена заборгованість за кредитним договором у розмірі 87 000,76 грн., що підтверджується довідкою-розрахунком заборгованості за кредитним договором станом на 30.11.2020 / а. с. 11/.

Невідкладно після отримання інформації про смерть ОСОБА_2 АТ «Ідея Банк» надіслало до Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області претензію кредитора.

Листом Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області від 15.04.2022 за вих. №229/01-16 АТ «Ідея Банк» було повідомлено про те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 відкрита держнотконторою за претензією/вимогою АТ «Ідея Банк» 26 січня 2021 року за №14/2021. Із заявою в нотоконтору звернулась дружина померлого ОСОБА_1 , якій було повідомлено про наявність кредиторських вимог банку /а. с. 14/.

24.09.2024 АТ «Ідея Банк» повторно звернулось із запитом до Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області та просило надати інформацію чи звертались спадкоємці із заявою про прийняття спадщини/заявою про відмову від прийняття спадщини у спадковій справі від 26.01.2021, відкритої щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ; чи видано свідоцтво про право на спадщину у спадковій справі від 26.01.2021, відкритої щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Проте, станом на дату звернення АТ «Ідея Банк» із цим позовом до суду відповіді від Жовківської державної нотарільної контори не надійшло на адресу АТ «Ідея Банк».

Окрім цього, АТ «Ідея Банк» 13.09.2024 звернулось до Жовківської міської ради із запитом про те, чи подано останніми заяву до суду про визнання спадщини відумерлою.

19.09.2024 Жовківська міська рада повідомила про те, що вжити заходів щодо визнання спадщини після померлого ОСОБА_2 відумерлою неможливо, оскільки звернення до суду передбачене лише у випадку відсутності спадкоємців за заповітом і за законом. Проте, як вбачається із листа Жовківської державної нотаріальної контори від 15.04.2022 №229/01-16 із заявою про прийняття спадщини звернулась дружина померлого ОСОБА_1 /а. с. 15/.

Окрім цього, згідно з інформаційних довідок від 19.07.2021 за №266448118 та від 30.09.2024 за № 397194251, №397194244 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна померлому боржнику належала земельна ділянка за кадастровим номером: :01:011:0050 за адресою: АДРЕСА_1 , а також житловий будинок загальною площею 125 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , які були успадковані ОСОБА_1 /а. с. 16-18/.

Згідно з положеннями ст. 509 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), зобов`язанням є правовідносини, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Порушенням зобов`язання, згідно зі ст. ст. 610, 611 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), правовими наслідками, зокрема, є відшкодування збитків та моральної шкоди.

За приписами ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Кредитним договором між банком та позичальником чітко визначені умови відповідальності за повне або часткове невиконання сторонами умов договору.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до вимог ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За змістом статті 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Отже, аналізуючи зазначені цивільно-правові норми слід дійти висновку про те, що правила статті 1281 ЦК України регулюють порядок та встановлюють строк пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців щодо виконання зобов`язань спадкодавця перед своїм кредитором, а не порядок та строк звернення до суду з вимогами про стягнення заборгованості. Статтею 1281 ЦК України визначено строки у межах яких кредитор здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право, та не є строком позовної давності.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Таким чином, правовідносини, що виникли між банком та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку положень статті 1282 ЦК України.

Згідно з ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що не заважаючи на те, що отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину (відповідно до статті 1296 ЦК України) є правом, а не обов`язком спадкоємця, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог кредитора.

Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Якщо спадкоємець прийняв спадщину стосовно нерухомого майна, але зволікає з виконанням обов`язку, передбаченого статтею 1297 ЦК України, зокрема з метою ухилення від погашення боргів спадкодавця, кредитор має право звернутися до нього з вимогою про погашення заборгованості спадкодавця.

Разом з тим, відповідачка обов`язку щодо погашення наявної заборгованості за кредитним договором в межах вартості майна, успадкованого нею після смерті позичальника, не виконала.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Позивачем доведено, що між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір, згідно з яким банк надав клієнту грошові кошти у кредит. Станом на день смерті у позичальника ОСОБА_2 була заборгованість за кредитним договором у розмірі 87000, 76 грн. З заявою про відмову від прийняття спадщини відповідачка не зверталася, а тому їй належить спадщина, з моменту її відкриття, навіть якщо вона не отримувала свідоцтва про право на спадщину. Відтак, відповідачка несе зобов`язання перед банком по погашенню цієї кредитної заборгованості у розмірі, наявному на день смерті позичальника, у межах вартості прийнятого у спадщину майна. При цьому, суд зазначає, що доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.

Вказаний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного суду від 18 вересня 2019 року по справі № 640/6274/16.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити в повному обсязі

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь АТ «Ідея Банк» підлягає стягненню сплачена сума судового збору у розмірі 3028, 00 грн.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 19, 81, 141, 258-259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 509, 549, 610, 611, 1054 ЦК України суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_3 ) на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» (місцезнаходження: 79008, м. Львів, вул. Валова, 11, код ЄДРПОУ 19390819) суму боргу за кредитним договором 87000 грн. 76 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_3 )на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» (місцезнаходження: 79008, м. Львів, вул. Валова, 11, код ЄДРПОУ 19390819) 3028, 00 грн. сплаченого судового збору.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення складено 26.11.2024 року.

Суддя О.Р. Юрків.