Справа № 700/1097/23
Провадження № 2/700/33/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2024 року Лисянський районний суд Черкаської області у складі: головуючого судді: Пічкура С.Д., за участю секретаря судового засідання: Нетребенко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в селищі Лисянка цивільну справу за позовною заявою Фермерського господарства «Персть» до ОСОБА_1 про визнання договору оренди землі поновленим на той самий строк і на тих же умовах,

встановив:

Фермерське господарство «Персть» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання договору оренди землі поновленим на той самий строк і на тих же умовах.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 20.11.2023 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 12.01.2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судове засідання 31.01.2024 року не з`явився. Представник позивача Фермерського господарства «Персть» Козлов О.В. подав до суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи, у зв`язку з перебуванням на лікуванні та надав копію електронного направлення на консультацію кардіолога, проте доказів перебування на лікуванні саме 31 січня 2024 ркоу суду не надав.

Представник позивача вдруге у судове засідання 20 лютого 2024 року не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив.

Представник позивача в судове засідання 28 лютого 2024 року втретє не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, у зв`язку з недоставлянням судової повістки електронною поштою 21 лютого 2024 року, повторено передачу 28 лютого 2024 року о 7-47 годині. Причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи суду не надходило.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Тобто, позивач зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет для обміну документами, отже мав можливість знайомитись з рухом справи та забезпечити явку у судове засідання іншого представника юридичної особи.

Представник відповідача адвокат Полежака В.Ф. подав до суду заяву, в якій просив залишити позов без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України та розглянути заяву без його участі та відповідача, а також надав розрахунок витрат на правничу допомогу, суму яким просив стягнути у відзиві.

Фіксування судового засідання відповідно до ст. 247 ЦПК України на звукозаписувальному технічному засобі не здійснювалося.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюються зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. (п.3 ч.1ст.257 ЦПК України)

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Приймаючи до уваги те, що належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи позивач втретє у судове засідання не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, наявні підстави визначені п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України для залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно ч. 5 ст. 142 ЦПК України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Відповідно до частин 1 та 3 (пункт 1) статті 133 та частин 1 - 3 ст.137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою.

Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Отже, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента в судовому процесі сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження тощо); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги.

Згідно з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу подано ордер на надання правничої допомоги, договір про надання правничої допомоги, розрахунок витрат на правничу допомогу, квитанція до прибуткового касового ордера № 53 від 28 лютого 2024 року про сплату 20 000 грн.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Представник відповідачки приймав участь у судовому засіданні двічі менше години. Підготував та подав відзив на позов та два клопотання про залишення позову без розгляду. Крім цього, знайомився з матеріалами справи та вивчав судову практику і надавав усні консультації клієнту. Отож, враховуючи обсяг виконаної роботи, складність справи та те, що представником відповідача надавався розрахунок витрат на правничу допомогу до відзиву, який позивачем не спростовано, виходячи з принципів розумності та справедливості, суд вважає обґрунтованим стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 8 000 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву Фермерського господарства «Персть» до ОСОБА_1 про визнання договору оренди землі поновленим на той самий строк і на тих же умовах - залишити без розгляду.

Стягнути з Фермерського господарства «Персть» на користь ОСОБА_1 8000 (вісім тисяч) витрат на правничу допомогу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Черкаського апеляційного суду.

Суддя С. Д. Пічкур