Справа № 638/8966/17
Провадження № 4-с/638/71/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2024 року Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Семіряд І.В. розглянувши скаргу ОСОБА_1 про скасування арешту,-

встановив:

Позивачами подано зазначену позовну заяву.

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 17.05.2024 позовна заява була залишена без руху.

Зазначена копія ухвали направлена скаржниці засобами поштового зв`язку, за адресою, яка нею зазначена у скарзі, проте, ОСОБА_1 не отримано копію ухвали, про що свідчить конверт, який повернувся на адресу суду.

Окрім того, ухвала про залишення позовної заяви без руху опублікована у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Ч.1 ст. 4 ЗУ «Про доступ до судових рішень» передбачено, що судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Проте, недоліки, вказані в ухвалі суду від 17.05.2024 не усунуто.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до принципу юридичної визначеності як складової частини конституційного принципу верховенства права зобов`язує позивача самостійно цікавитися перебігом розгляду його позову в суді. Тривала відсутність такого інтересу з боку позивача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом.

Згідно до положень ч. 1 та ч. 3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне визнати позовну заяву неподаною та повернути.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 354 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 про скасування арешту визнати неподаною і повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СУДДЯ: Семіряд І.В.