КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 2-111/12

провадження № 22-ц/824/17356/2024

27 листопада 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії судді Кирилюк Г. М. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справі за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Вітровчака Віктора Анатолійовича на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 24 жовтня 2024 року в складі судді Ольшевської І. О. у справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчих листів №2-111/12 від 21.11.2018 такими, що не підлягають виконанню з підстави їх помилкової видачі, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Універсал Банк», Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмила Олегівна,

встановив:

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 жовтня 2024 року вказану заяву залишено без задоволення.

07.11.2024 представник ОСОБА_1 - адвокат Вітровчак В. А. подав апеляційну скаргу на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 24 жовтня 2024 року.

19.11.2024 справа надійшла до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені найменування суду, до якого подається скарга.

З матеріалів апеляційної скарги слідує, що вона подана до Апеляційного суду м. Києва.

Указом Президента України №452/2017 від 29 грудня 2017 року ліквідовано Апеляційний суд міста Києва та утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

За змістом повідомлення, розміщеного в газеті «Голос України», днем початку роботи Київського апеляційного суду визначено 03 жовтня 2018 року.

Отже, представнику ОСОБА_1 - адвокату Вітровчаку В. А. необхідно зазначити в апеляційній скарзі найменування суду до якого вона подана.

В порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 356 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Натомість представник ОСОБА_1 - адвокат Вітровчак В. А. просить відстрочити сплату судового збору за подання цієї апеляційної скарги, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній рік.

На підтвердження вказаної обставини надав копії документів: посвідчення № НОМЕР_1 від 14.01.2011 батьків багатодітної сім`ї; відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 07.11.2024 за період з 1 кварталу 2024 року по 3 квартал 2024 року.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон від 08 липня 2011 року № 3674-VI).

Відповідно до частини першої статті 3 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частини перша та друга статті 8 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI).

За змістом наведених приписів підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати цього збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що саме її загальний майновий стан, а не одне із можливих джерел доходів перешкоджав або перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.

У Законі від 08 липня 2011 року № 3674-VI немає чітко визначеного переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному випадку суд установлює можливість звільнити особу від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити чи розстрочити сплату на підставі поданих доказів саме щодо майнового стану такої особи. Оцінюючи останній, суд має встановити наявність у такої особи доходу (заробітної плати, стипендії, пенсії тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища тощо.

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан особи для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати цього збору покладається саме на особу, яка звертається з відповідним клопотанням. Такими доказами можуть бути, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Оскільки до апеляційної скарги не надано достатніх доказів, які б належно характеризували майновий стан скаржника та свідчили б про відсутність у нього коштів для сплати судового збору й зумовлювали необхідність відстрочення його від сплати цього збору, у задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.

Згідно з пп. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги фізичною особою на ухвалу суду ставка судового збору становить 605, 60 грн.

За таких обставин представник ОСОБА_1 - адвокат Вітровчак В. А. має сплатити судовий збір у розмірі 605, 60 грн та надати суду відповідний документ про його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати цього збору відповідно до закону (наприклад, довідку про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду апеляційної скарги, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідку податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідку з органу Пенсійного фонду України, тощо).

Судовий збір за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО банку - 899998, рахунок отримувача - UA0026010, код класифікації доходів бюджету - 22030101. Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно з ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, оскільки скаржником не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Разом з тим, долучені до апеляційної скарги її копії не підписані особою, що її подала.

Згідно із частиною другою статті 357 ЦПК у разі, якщо апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Питання про відкриття апеляційного провадження або про відмову у відкритті апеляційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків апеляційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 356 ЦПК.

Керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України

ухвалив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Вітровчака Віктора Анатолійовича на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 24 жовтня 2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк