Справа №461/2823/23
пр № 2/464/798/24
УХВАЛА

про залишення зустрічного позову без руху

27 лютого 2024 року суддя Сихівський районний суд м.Львов БЕСПАЛЬОК О.А. дослідивши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 , яку подано представником ОСОБА_2 про визнання квартири об`єктом спільної сумісної власності колишнього подружжя та визнання права власності на частину квартири,

в с т а н о в и л а:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя.

27 лютого 2024 року представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_5 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_3 про визнання квартири об`єктом спільної сумісної власності колишнього подружжя та визнання права власності на частину квартири. Окрім цього, подала заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, покликаючись на те, що майновий стан позивачки не дозволяє сплатити судові витрати. На даний час остання проживає в Польщі, немає постійного джерела доходу та має певні проблеми зі здоров`ям. Зазначає, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу позивачки за попередній календарний рік. Також, покликаючись на практику ЄСПЛ зазначає, що в разі відмови у задоволенні заяви про відстрочку сплати судового збору, позивачку буде позбавлено доступу до правосуддя та порушено права на справедливий судовий захист.

Розглянувши зазначену заяву, приходжу до наступного висновку.

Згідно з ч.1 та ч.3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, представник позивача в обґрунтування скрутного матеріального стану позивачки посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 % розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, зазначуючи про те, що дохід ОСОБА_4 за період з 01 січня 2023 року по 31 грудня 2023 року орієнтовно складає 171000 грн.

Разом з тим, жодних доказів на підтвердження доходу позивачки, а також того, що майновий стан останньої перешкоджає її сплатити судовий збір до позовної заяви не подано.

Відповідно до ст.129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ЦПК України, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахування вищевикладеного, клопотання представника позивачки про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зазначена зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.177 ЦПК України.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» передбачені ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру - 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Представником позивачки у зустрічній позовній заяві визначено ціну позову 7752481 грн., виходячи з половини ринкової вартості об`єкту оцінки, що становить 15504963 грн. 01 коп.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становить 2920 грн.

Таким чином, позивачу при звернені до суду із зазначеним зустрічним позовом необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 14 600 грн.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 та 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, вважаю, що зустрічну позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків такої, шляхом подання позовної заяви, з дотриманням вимог ст.177 ЦПК України, а саме подати документи про сплату судового збору.

Керуючись статями 175, 177, 185, 260 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_6 про визнання квартири об`єктом спільної сумісної власності колишнього подружжя та визнання права власності на частину квартири залишити без руху.

Надати позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання ухвали, для усунення недоліків позовної заяви вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною та буде її повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

СУДДЯ Оксана БЕСПАЛЬОК