печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора про відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України (далі - відповідач, ДКСУ) Офісу Генерального прокурора (далі - відповідач, ОГП) про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.08.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків

05.02.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява, в якій останній зазначає, що ухвалами № 757/24963/22-ц, № 757/64727/21-ц, № 757/22119/22-ц, № 757/22117/22-ц позовній заяви ОСОБА_1 залишено без руху, відтак, у зв`язку з великою кількістю позовних заяві він не може ідентифікувати позовну заяву та усунути недоліки, та 07.02.2023 року вказану заяву передано судді Григоренко І.В.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.02.2023 року позивачу ОСОБА_1 продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви.

Належним чином засвідчену копію ухвали Печерського районного суду м. Києва від 07.02.2023 року про продовження строку залишення позовної заяви без руху позивач ОСОБА_1 одержав 19.01.2024 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Як визначено у ч. 1 та ч. 5 ст. 124 ЦПК України, строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку. Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Отже, останнім днем для усунення недоліків є 30.01.2024 року.

Разом з тим, відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №921/6/18).

Отже, позивач міг самостійно цікавитись рухом справи у порядку, визначеному Законом України «Про доступ до судових рішень».

Разом з тим, станом на 22.04.2024 року позивачем не усунуті недоліки, жодної заяви зі сторони позивача до суду не надходило. Інших заяв з приводу зацікавленості щодо руху справи від позивача до суду не надходило.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу та є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Разом з тим, позивач звернувся до суду 26.08.2022 року, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.08.2022 року позовну заяву залишено без руху, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.02.2023 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви, ухвалу про продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви позивачем отримано 19.01.2024 року, проте, станом на 22.04.2024 року позивач вказані в ухвалі недоліки не усунув, будь-яких заяв та повідомлень на адресу суду не надсилав, провадженням у справі не цікавився.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, оскільки станом на 22.04.2024 року позивач вимоги ухвали суду не виконав, недоліки не усунув, будь-яким чином провадженням у справі не цікавився, суд дійшов висновку, що матеріали позовної заяви слід вважати неподаними та повернути позивачу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 258-260, 353, 354, 353, 354, пп. 15.5 п. 15 Розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Офісу Генерального прокурора про відшкодування моральної шкоди - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу право повторно звернутись із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 22.04.2024 року.

Суддя І.В. Григоренко