Справа № 203/6038/24
Провадження № 2/0203/2152/2024
УХВАЛА

12 листопада 2024 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієва Ф.М., перевіривши позовну заяву Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди нерухомого майна, пені, 3% річних, розірвання договору оренди нерухомого майна, усунення перешкод в користуванні комунальним нерухомим майном,

ВСТАНОВИВ:

23.10.2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди нерухомого майна, пені, 3% річних, розірвання договору оренди нерухомого майна, усунення перешкод в користуванні комунальним нерухомим майном, в якій позивач просить суд:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради заборгованість з орендної плати за період з 01.03.2023 року по 31.08.2024 року у розмірі 8700,12 грн;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради пеню за період з 17.09.2023 року по 17.09.2024 року, яка складає 576,35 грн;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради 3% річних за період з 01.03.2023 року по 18.09.2024 року у розмірі 405,65 грн;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради судові витрати у розмірі 8500,00 грн;

- розірвати договір від 17.06.2021 року №262-ДРА/21 нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Дніпра, укладеного між Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради та громадянином України ОСОБА_1 ;

- усунути перешкоди у користуванні комунальним нерухомим майном, а саме: нежитловим приміщенням № НОМЕР_1 , загальною площею 67,1 кв.м, на першому поверсі дев`ятиповерхового будинку, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (літ. А-9), шляхом виселення громадянина України ОСОБА_1 з нежитлового приміщення № НОМЕР_1 , загальною площею 67,1 кв.м, на першому поверсі 9-типоверхового будинку, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (літ. А-9).

Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справи між суддями від 23.10.2024 року, судову справу №203/6038/24, провадження №2/0203/2152/2024, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М. та передано канцелярією суду 12.11.2024 року.

Суд, вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, проаналізувавши норми ЦПК України, дійшов таких висновків.

Оглядом сайту ЄДРСР судом встановлено, що ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 30.09.2024 року (суддя Католікян М.О.), справа №203/5167/24, провадження №2/0203/1946/2024, було передано на розгляд до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська за належною територіальною підсудністю, відповідно до ст. 30 ЦПК України, цивільну справу за позовом Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди нерухомого майна.

За змістом ухвали суду вказано, що спір виник з приводу належного виконання укладеного між сторонами договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста, від 17.06.2021 №262-ДРА/21, предметом якого є нежитлове приміщення АДРЕСА_2 .

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 30.10.2024 року (суддя Руденко В.В.), справа №203/5167/24, провадження №2/199/3774/24, було залишено без руху позовну заяву Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди нерухомого майна, пені, 3% річних, розірвання договору оренди нерухомого майна, усунення перешкод в користуванні комунальним нерухомим майном, для усунення недоліків, зазначених в ухвалі у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За змістом ухвали суду, зокрема, вказано, що позивач звернувся до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до відповідача про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди нерухомого майна, пені, 3% річних, розірвання договору оренди нерухомого майна, усунення перешкод в користуванні комунальним нерухомим майном, ухвалою до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська цивільна справа була передана за підсудністю до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська.

Отже, позивач подав до суду декілька позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд зазначає, що відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 06.09.2018 року, справа №552/2378/17).

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин (постанова ВС від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14).

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку, що Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради повторно був поданий до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська позов до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, тобто позивачем допущено зловживання своїми процесуальними правами.

Керуючись ст. ст. 44, 260, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Визнати зловживанням своїми процесуальними правами дії позивача Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, що суперечать завданню цивільного судочинства, а саме: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позовну заяву Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди нерухомого майна, пені, 3% річних, розірвання договору оренди нерухомого майна, усунення перешкод в користуванні комунальним нерухомим майном повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Ф.М. Ханієва