1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/8000/24 2/335/2862/2024
про залишення позовної заяви без руху
18 липня 2024 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя Романько О.О., розглянувши цивільну справу за позовною заявою Запорізької міської ради до ОСОБА_1 , яка діє від свого імені та в інтересах ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, департамент адміністративних послуг Запорізької міської ради, комунальне підприємством «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради. про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-
До Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заяваЗапорізької міської ради до ОСОБА_1 , яка діє від свого імені та в інтересах ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, департамент адміністративних послуг Запорізької міської ради, комунальне підприємством «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради. про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
17.07.2024 надійшла відповідь з департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідачів.
З 16.07.2024 до 11.00 год. 18.07.2024 суддя Романько О.О. перебувала в нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню.
При вирішенні питання про відкриття провадження по справі, судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху.
Принцип диспозитивності цивільного судочинства, визначений у ст. 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
При зверненні до суду позивач самостійно визначає предмет позову, його підстави, коло відповідачів. До обов`язків суду входить установлення обґрунтованості позову який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Тлумачення пунктів 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Згідно п. 3, 8, 9, 10 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Відповідно до ст. 14 ЦПК України, У судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.
Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.
До того ж, суд звертає увагу на те, що стаття 14 ЦПК України в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023 - зміна в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, вводиться в дію 20.02.2024.
Відповідно до п. 37 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.
До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).
Таким чином, в порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників процесу.
Також, суд звертає увагу на те, що в самому позові наведені обґрунтування того, що він підписаний секретарем Запорізької міської ради Харченко Р.В., яка з 24.04.2024 набула повноважень Запорізького міського голови та має право підпису.
В той же час, відповідно до самого позову встановлено, що він наданий через систему «Електронний суд» та підписаний кваліфікованим електронним підписом ОСОБА_3 , а не ОСОБА_4 .
Згідно з ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.
Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (кваліфікованим електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.
Також, до позову було додано довіреність у порядку передоручення від 11.12.2023, яка сформована в системі «Електронний суд» 11.12.2023, ОСОБА_5 на підставі Витягу з ЄДР від 13.01.2023 щодо Запорізької міської ради, уповноважив, в порядку передоручення, ОСОБА_3 представляти інтереси Запорізької міської ради в судах України. Окремо зазначено, що ця довіреність дійсна до моменту її скасування.
Таким чином, як зі змісту самого позову, так і з загальнодоступних джерел інформації, зокрема, офіційного сайту Запорізької міської ради, вбачається, що особа, яка видала таке доручення, на момент звернення до суду вже не є керівником відповідного органу місцевого самоврядування.
При цьому, перевірити інформацію чи не скасована довіреність, яка видана 11.12.2023 на гр. ОСОБА_3 , суду не виявилося за можливе.
Задля усуненню передумов для застосування положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України особі, яка підписала позовну заяву необхідно належним чином підтвердити свої повноваження з зазначенням, що вона має процесуальну дієздатність та відповідне посадове становище.
З огляду на зазначене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, а також привести позовну заяву у відповідність до ст. 175 ЦПК України з урахуванням наведених вище правових норм.
Відповідно до ч. 1- ч. 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву Запорізької міської ради до ОСОБА_1 , яка діє від свого імені та в інтересах ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Вознесенівському району, департамент адміністративних послуг Запорізької міської ради, комунальне підприємством «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради. про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - залишити без руху.
Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк позов буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Романько