Сарненський районний суд
_________________________________________________
Справа № 572/2164/23
08 травня 2024 року м. Сарни
Суддя Сарненського районного суду Рівненської області Довгий І.І., за участю секретаря судових засідань Мигаль Н.Ф. розглянувши клопотання представника відповідача адвоката Твердого Миколи Кузьмовича про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя ,-
В С Т А Н О В И В :
В провадженні Сарненського районного суду Рівненської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.
24.07.2023 року представником відповідача подано відзив на позов.
27.07.2023 року представником відповідача подано відзив на позов додатковий.
22.12.2023 року представником відповідача адвокатом Твердим М.К. подано клопотання про витребування доказів, а саме: просить суд витребувати у ГУ ПФУ в Рівненській області чи у його Сарненському сервісному центрі довідки форми №5 та форми №7, які містять індивідуальні відомості за період із жовтня 2003 року про ОСОБА_1 , його страхувальників (роботодавців), розмір щомісячного заробітку а розмір страхових відрахувань.
Ухвалою від 05.03.2024 року в задоволені клопотання було відмовлено.
09.04.2024 року представником відповідача адвокатом Твердим М.К. подано повторно клопотання про витребування доказів, а саме: просить суд витребувати у ГУ ПФУ в Рівненській області чи у його Сарненському сервісному центрі довідки форми №5 та форми №7, які містять індивідуальні відомості за період із жовтня 2003 року про ОСОБА_1 , його страхувальників (роботодавців), розмір щомісячного заробітку а розмір страхових відрахувань.
Ухвалою від 05.03.2024 року в задоволені клопотання було відмовлено.
19.04.2024 року представником відповідача адвокатом Твердим М.К. подано втретє клопотання про витребування доказів, а саме: просить суд витребувати у ГУ ПФУ в Рівненській області чи у його Сарненському сервісному центрі довідки форми №5 та форми №7, які містять індивідуальні відомості за період із жовтня 2003 року про місця роботи ОСОБА_1 , розмір його щомісячного заробітку та розмір відрахувань з нього як доказ його фінансової спроможності брати участь у будівництві спірного будинковолодіння у цій справі чи зокрема та поновити строк на звернення відповідачки до суду із клопотанням про витребування доказів.
Представник позивача подала до суду письмові заперечення на заяву про витребування доказів. В обґрунтування заперечень посилається на те, що суд двічі відмови представнику відповідача у задоволенні клопотання про витребування доказів, вважає дій представника відповідача зловживанням процесуальними правами та затягуванням стоків судового розгляду. Крім того, зазначає, що стороною відповідача пропущені строки звернення до суду з клопотанням про витребування доказів, не обґрунтовано неможливості подання доказів чи клопотання разом з відзивом, не зазначено в клопотанні, які дії вживалися для отримання доказів самостійно, а тому просить відмовити в задоволенні клопотання.
Розглянувши клопотання про витребування доказів, заперечення на клопотання суд дійшов висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.
Розглядаючи таке клопотання суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Згідно ч.1 ст. 84 ЦПК України, таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.
Згідно ч.3 ст.83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Докази згідно ст. 77 ЦПК України повинні бути належними тобто такими, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Клопотання представника позивача не відповідає вимогам ст. 84 ЦПК України. Так представник не вказує докази належить витребуватим, як обставини підтверджують вказані докази, або які аргументи вони можуть спростувати, якві дії вчинив позивач , щоб отримати докази самостійно.
Відзив представником відповідача було подано 24.07.2023 року, 27.07.2023 року представником відповідача подано відзив на позов додатковий.
Відповідно до ч.1 ст.120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
Відповідно до ч.1 ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.
Згідно із ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Таким чином, представником позивача було пропущено строк для подання клопотання про витребування доказів та не заявлено вимогу суду про поновлення пропущеного строку разом із вказівкою на причини пропуску строку.
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Безпідставне поновлення строку є порушенням вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).
Крім того, необхідно зауважити, що суд не є інструментом в руках учасників справи, у тому числі щодо збирання документів замість або для самих учасників справи. Учасник справи зобов`язаний самостійно та активно на стадії підготовки позовної заяви/відзиву до початку звернення до суду, вчиняти дії по збиранню та отримуванню доказів, які він вважає можуть мати важливе значення для вирішення спору по суті за для можливого ухвалення судом рішення на його користь.
Звертаючись до суду з клопотанням про витребування доказів, представник позивача не зазначив причини неможливості самостійного отримання доказів, та обставин які можуть підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.
Лише посилання представника позивача на документ та обставини не отримання, не є безумовною підставою для задоволення клопотання про витребування доказів.
При вирішенні питання чи підлягає клопотання задоволенню, суд керується критеріями належності доказів, тобто чи стосуються докази предмету доказування. В зав`язку з тим, що у клопотанні представник відповідача не вказав, а суд не вбачає яка витребовувана інформація може стосуватися предмету доказування.
Беручи до уваги, що клопотання про витребування доказів було подано з пропуском строків та поважності причин поновлення пропущеного строку не обґрунтовано, не зазначено, що може підтвердити даний доказ не доведено можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих документів, суд дійшов висновку, що клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню. Керуючись ст.ст.83, 84, 120, 126, 258-261 ЦПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Твердого Миколи Кузьмовича про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя відмовити.
Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя: