Справа № 495/558/23
№ провадження 2/495/436/2024
УХВАЛА

про залишення заяви про залучення письмових пояснень без розгляду

"08" травня 2024 р. м. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі головуючого:

одноособово судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Ульвіс К.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення заяви про приєднання письмових пояснень представника позивача без розгляду по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів,

представника позивача адвоката Бережної Т.Г.,

представника відповідача адвоката Зауліної О.Г.,

представника відповідача адвоката Дмитрійчук А.А.,

Встановила:

В провадженні Білгород Дністровського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів.

16 лютого 2024 року від представника позивача надійшли письмові пояснення та надана заява про залучення письмових пояснень до матеріалів справи.

22 березня 2024 року від представника відповідача надійшла заява про залишення без розгляду письмових пояснень від 16 лютого 2024 року разом з доказами.

Свою заяву обґрунтовує тим, що ухвалою суду від 18 вересня 2023 року підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до розгляду по сутті.

16 лютого 2024 року до суду позивачем було надано заяву, яка має назву пояснення, прохальна частина якої дублює вимоги. Заявлені у позові та до якої додано письмові докази на 25 аркушах, але сама заява не містить вимоги долучити ці докази до матеріалів справи.

Відповідно до висновку Верховного Суду, зробленого у постанові від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Статтею 49 ЦІК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Частиною другою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною третьою цієї статті визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

У постанові Верховного Суду від 19 листопада 2020 року у справі № 638/5172/17 зазначено, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову.

Зміна підстав і предмета позову не допускається.

Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви.

Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву.

Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову.

Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві. (Постанова Верховного суду 23 листопада 2022 року по справі №352/1331/20, провадження № 61-15871св21.

Від так, обставини, на які посилається позивач у поясненнях від 16.02.2024 (у тому числі, але не виключно щодо цільового призначення земельної ділянки та заміни сторони стягувача у виконавчому провадженні) не були зазначені у позові.

Отже, пояснення від 16.02.2024 року є ні чим інакшим, як заявою про зміну підстав позову, поданою у непередбачені законом строки, наслідком чого є залишення її без розгляду і повернення її позивачеві.

Отже, докази можуть бути подані виключно у підготовче судове засідання (стаття 197 ЦПК України). Постанову Верховного суду по справі № 759/10030/18, провадження № 61-6096св20 від 13 жовтня 2021 року).

Стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя.

На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 року у справі №916/3130/17, від 03.04.2019 року № 913/317/18.

Представник позивача в судовому засіданні з заявою відповідача не погодилася, зазначивши, що це її особисті пояснення, які мають бути залучені до справи.

Також повідомила про надання ще одних пояснень від 08 травня 2024 року.

Представник відповідача свої заяву про залишення заяви про приєднання пояснень до матеріалів справи підтримала та наполягає на її задоволені, також зазначила, що письмові пояснення, які представник позивача надала 08 травня 2024 року також підлягають залишенню судом без розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_2 з заявою відповідача про залишення без розгляду заяви представника позивача про приєднання пояснень до матеріалів справи погодилася, просить суд її задовольнити.

Вислухавши представника позивача, представників відповідачів, дослідивши письмові пояснення від 16 лютого 2024 року та від 08 травня 2024 року, суд приходить до наступного.

24 січня 2023 року Ухвалою суду по вказаній справі було відкрито загальне позовне провадження з призначенням справи до її підготовчого розгляду.

Ухвалою суду від 18 вересня 2023 року підготовче провадження по справі було закрито з призначенням справи до її судового розгляду.

16 лютого 2024 року від представника позивача надійшли письмові пояснення та надана заява про залучення письмових пояснень до матеріалів справи.

08 травня 2024 року від представника позивача надійшли письмові пояснення з заявою про залучення їх до матеріалів справи.

Суд погоджується з ствердженнями представника відповідача, що обставини, на які посилається позивач у поясненнях від 16 лютого 2024 року не були зазначені у позові та є фактично заявою про зміну підстав позову.

Відповідно до ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин.

Якщо зі зміною предмета або підстав позову або поданням зустрічного позову змінилися обставини, що підлягають доказуванню, суд залежно від таких обставин встановлює строк подання додаткових доказів.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Докази, які не подані одночасно із позовною заявою, можуть бути подані у підготовче судове засідання (стаття 197 ЦПК України).

Відповідно до ст. 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що підготовчий розгляд справи вже закінчено, представник не обґрунтувала поважності пропуску строку на подання вказаних заяв, неможливість їх подання у підготовче судове засідання з причин, що не залежали від неї, суд приходить до висновку про задоволення клопотання представника відповідача про залишення заяви про приєднання письмових пояснень, без розгляду та вважає за необхідне залишити заяву представника позивача про залучення письмових пояснень від 16 лютого 2024 року, від 08 травня 2024 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів, без розгляду.

Керуючись ст. ст. 49, 127, 222, 258, 260 ЦПК України, суд, -

Постановив:

Клопотання представника відповідача про залишення заяви представника позивача про приєднання письмових пояснень, без розгляду по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів задовольнити.

Заяву представника позивача про залучення письмових пояснень від 16 лютого 2024 року, від 08 травня 2024 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складений 13 травня 2024 року.

Суддя: