КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №133/2497/23
Провадження №4-с/133/3/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.24 м. Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області у складі

головуючого судді Кучерук І.М.,

за участю секретаря Корбут Ю.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу скарги ОСОБА_1 , заінтересована особа державний виконавець Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Лопатинська Наталія Михайлівна, стягувач - ПАТ "Дельта Банк", на дії/бездіяльність органу примусового виконання,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на дії державного виконавця Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), у якій просить:

- поновити строк на оскарження;

- визнати дії державного виконавця Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Лопатинської Н.М. щодо прийняття постанови ВП №55941655 від 27.06.2023 про арешт коштів боржника - неправомірними;

- постанову державного виконавця Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Лопатинської Н.М. про арешт коштів у ВП №55941655 від 27.06.2023 - скасувати;

- зобов`язати державного виконавця Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Лопатинську Н.М. скасувати арешт грошових коштів на картковому рахунку ОСОБА_1 відкритому в АТ "Укргазбанк", накладений постановою від 27.06.2023 у виконавчому провадженні № 55941655.

В обґрунтування скарги зазначив, що накладення арешту на рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою арешт не накладається. Накладений арешт на кошти, що складають заробітну плату боржника після здійснення утримань з неї за виконавчими документами та понад встановлений законом розмір для відрахувань із заробітної плати, є надмірним тягарем для боржника та порушення його прав на одержання винагороди за працю та достойні умови життя. Про накладений арешт ОСОБА_1 дізнався 15.08.2023 при зверненні до виконавчої служби.

Заявник та його представник - адвокат Оверковський К.В., які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явилися.

Представник заінтересованої особи - Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином повідомлений про розгляд справи судом, у судове засідання не з`явився.

Представник стягувача ПАТ "Дельта Банк" належним чином повідомлений про розгляд справи судом, у судове засідання не з`явився.

Відповідно до ч. 2 ст. 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Скарга містить клопотання про поновлення строку на оскарження постанови від 27.06.2023 про арешт коштів, через те, що він дізнався про порушення своїх прав та інтересів лише 15.08.2023.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЗУ «Про виконавче провадження» рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів. Рішення виконавця про відкладення проведення виконавчих дій може бути оскаржене протягом трьох робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1-2 ст. 449 ЦПК України встановлено, скаргу може бути подано до суду: а) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи; б) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

У зв`язку з відсутністю інформації у матеріалах виконавчого провадження про направлення та отримання ОСОБА_1 постанови раніше ніж 15.08.2023, суд вважає такий строк не пропущеним, а тому питання про його поновлення судом не розглядається.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що у задоволенні скарги необхідно відмовити з огляду на таке.

Судом встановлено, що у Козятинському відділі державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 27.06.2023 перебуває виконавче провадження № 55941655, відкрите на підставі виконавчого листа № 133/1678/16-ц, виданого Козятинським міськрайонним судом Вінницької області від 17.08.2017.

За виконавчим провадженням № 55941655 стягується борг з ОСОБА_1 у розмірі 263 448,67 на користь ПАТ "Дельтабанк".

Боржник звернувся до Козятинського відділу ДВС з заявою від 15.08.2023 про видачу постанови про арешт коштів та про зняття арешту з карткового рахунку, відкритого в АТ "Укргазбанк" призначений для соціальних виплат.

Постановою від 27.06.2023 накладено арешт на кошти боржника, що містяться на відкритих рахунках, а також кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунок накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику.

У матеріалах виконавчого провадження, що витребувані ухвалою суду, міститься постанова про зняття арешту з коштів від 15.08.2023, якою знято арешт з рахунку, що відкритий для зарахування пенсії та соціальних виплат.

Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

На спірні правовідносини поширюється саме Закон України «Про виконавче провадження», згідно зі ст. 1 якого виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з ст. 15 ЗУ «Про виконавче провадження» сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.18 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Статтею 56 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.

Згідно з ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника та/або з електронних грошей, які знаходяться на електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку, небанківських надавачів платіжних послуг документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону.

Підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини передбачені ч. 4 ст. 59 вказаного Закону, а саме: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону;

10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Матеріли, що надані скаржником та витребувані матеріали виконавчого провадження на підставі ухвали суду від 21.08.2023, не містять доказів порушень з боку державного виконавця.

Скаржник, посилаючись на блокування карткового рахунку, який має спеціальний режим використання, а саме рахунок на який боржник отримує заробітну плату, не надав жодних доказів про наявність такого рахунку. Окрім цього у матеріалах виконавчого провадження містяться відповіді на запити до Державної податкової служби України від 23.06.2023 та 04.08.2023, у яких відсутня інформація про джерела та суми отриманих доходів.

Одночасно з поданням заяви до виконавчої служби про зняття арешту з рахунку, призначеного для соціальних виплат, скаржник звертається до суду з скаргою, в якій ставить вимогу про зняття арешту з такого рахунку, не дочекавшись відповіді з державної виконавчої служби.

Зняття арешту відбувається не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку, небанківських надавачів платіжних послуг документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення. Відмови від державного виконавця немає, матеріали виконавчого провадження містять постанову від 15.08.2023 про зняття арештів з даного рахунку, а тому звернення до суду з даною вимогою є передчасним та необгрунтованим.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги на бездіяльність та дії органу примусового виконання.

Керуючись ст.ст. 258-261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_1 , заінтересована особа державний виконавець Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Лопатинська Наталія Михайлівна, стягувач - ПАТ "Дельта Банк", на дії/бездіяльність органу примусового виконання відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.М. Кучерук