КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 752/942/24 Головуючий у І інстанції Хоменко В.С.
УХВАЛА

09 травня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Таргоній Д.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою представника Головного управління ДПС у м. Києві - Поліщук Марини Олександрівни на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року у справі за заявою Головного управління ДПС у м. Києві, заінтересовані особи: ФОП ОСОБА_1 , акціонерне товариство «ОТП Банк», про розкриття інформації, яка містить банківську таємницю,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року у задоволенні заяви Головного управління ДПС у м. Києві відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням, представник ГУ ДПС у м. Києві - Поліщук М.О. 08 травня 2024 року сформував апеляційну скаргу через систему «Електронний суд», яка 08 травня 2024 року була зареєстрована Київським апеляційним судом.

Із матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року подана з пропущенням п`ятиденного строку на апеляційне оскарження згідно ст. 350 ЦПК України.

Скаржник в апеляційній скарзі зазначає, що відповідно до ст. 354 ЦПК України через підсистему «Електронний суд» 16 квітня 2024 року до Київського апеляційного суду ГУ ДПС у м. Києві було подано апеляційну скаргу, яка ухвалою Київського апеляційного суду від 30 квітня 2024 року була повернута скаржнику, у зв`язку з тим, що довіреність підписанта не відповідає вимогам ч. 2 та 3 ст. 62 ЦПК України.

08 травня 2024 року представник ГУ ДПС у м. Києві - Поліщук М.О. повторно звернулась до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.

Представник ГУ ДПС в Одеській області - Поліщук М.О. вважає, що строк на апеляційне оскарження не пропущено.

Однак, апеляційний суд з даним твердженням представника скаржника не погоджується з наступних підстав.

Розгляд судом справ про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб врегульовано ст. ст. 347-350 глави 12 Розділу ІV «Окреме провадження» ЦПК України.

Ч. 3 ст. 350 ЦПК України встановлено, що ухвалене судом рішення підлягає негайному виконанню. Копії рішення суд надсилає банку, що обслуговує юридичну або фізичну особу, заявнику та особі, щодо якої надається інформація. Особа, щодо якої банк розкриває банківську таємницю, або заявник мають право у п`ятиденний строк оскаржити ухвалене судом рішення до апеляційного суду в установленому порядку.

Отже, для оскарження рішень у справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб, законодавцем встановлено п`ятиденний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження (ч. 2 ст. 354 ЦПК України), але в даному випадку з урахуванням строку на апеляційне оскарження, встановленого ч. 3 ст. 350 ЦПК України, тобто якщо апеляційна скарга подана протягом п`яти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що текст оскаржуваного рішення доставлено на електронні адреси заявника та його представника, які вказані в заяві про розкриття інформації, що містить банківську таємницю ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) 22 березня 2024 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За змістом ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення зокрема є: 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (ч. п 5 ст. 14 ЦПК України).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (ч. 7 ст. 14 ЦПК України).

Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована в доменній зоні, використання якої заборонено законодавством України (п. 5.8. Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

Особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою (п. 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 07 липня 2022 року в справі №120/4298/21-а вказано, що: «пунктом 5.8 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, встановлено, що офіційна електронна адреса - це сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Таким чином, у розумінні Положення офіційною електронною адресою є адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Отже, врученим належним чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня - в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення».

Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 05 жовтня 2022 року у справі №127/22271/20, від 30 листопада 2022 року у справі №204/3881/21.

Тобто, враховуючи п`ятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відповідно до ч. 3 ст. 350 ЦПК України, останній день на подачу апеляційної скарги припадає на 27 березня 2024 року.

Заявником апеляційну скаргу на оскаржуване рішення вперше сформовано через систему «Електронний суд» лише 16 квітня 2024 року, тобто з недотриманням строку, передбаченого ст. 350 ЦПК України.

Подавши повторно апеляційну скаргу 08 травня 2024 року, представник ГУ ДПС у м. Києві - Поліщук М.О. не вказала поважних підстав для поновлення строку та не надала доказів, які стали б підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року.

На підставі викладеного, відповідно до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а заявник має право подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав для його поновлення з урахуванням ст. 350 ЦПК України, підтверджених належними доказами.

При цьому протягом п`яти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі "Олександр Шевченко проти України").

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: скаржнику необхідно надати суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши належні підстави, які підтверджують поважність причини пропуску установленого законом строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу представника Головного управління ДПС у м. Києві - Поліщук Марини Олександрівни на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року - залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Таргоній