Справа № 461/3502/24
Провадження № 2/459/399/2024
У Х В А Л А

судового засідання

25 листопада 2024 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого судді Отчак Н.Я.

з участю секретаря Лель Г.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Шептицькому за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Держави Україна в особі: Головного управління Національної поліції у Львівській області, Державної казначейської служби України, про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

04.06.2024 на адресу Червоноградського міського суду Львівської області за підсудністю з Галицького районного суду м. Львова надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Держави Україна в особі: Головного управління Національної поліції у Львівській області, Державної казначейської служби України, про відшкодування моральної шкоди у розмірі 102222грн.

06.06.2024 судом відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судовий розгляд на 08.07.2024 з повідомленням сторін.

Представник відповідача Державної казначейської служби України Стегній А.В., 17.06.2024 подав відзив на позовну заяву.

21.06.2024 представник відповідача Головного управління Національної поліції у Львівській області Крук І.В. подав відзив на позовну заяву.

Представником позивача 25.06.2024 подано відповідь на відзив Головного управління Національної поліції у Львівській області.

28.06.2024 представник відповідача Головного управління Національної поліції у Львівській області Крук І.В. подав заперечення на відповідь на відзив.

08.07.2024 судовий розгляд відкладено за клопотанням представника позивача.

09.09.2024 судовий розгляд відкладено у зв`язку із неявкою учасників справи.

08.10.2024 судовий розгляд не відбувся у зв`язку із перебуванням судді Отчак Н.Я. у відпустці.

04.11.2024 судовий розгляд відкладено у зв`язку із неявкою учасників справи.

У судовому засіданні представник відповідача Головного управління Національної поліції у Львівській області Кісіль Р.Л. заявив усне клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду аналогічної справи за № 335/6977/22.

Представник позивача у судовому засіданні щодо клопотання про зупинення провадження у справі заперечив.

Представник відповідача Державної казначейської служби України у судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань щодо розгляду справи не подавав.

Вислухавши думку учасників справи, вивчивши матеріали справи, суд прийшов до такого висновку.

Відповідно до вимог п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Отже, підставою для зупинення провадження у справі може бути прийняття палатою, об`єднаною палатою або Великою Палатою Верховного Суду до свого розгляду іншої справи у подібних правовідносинах (ст. 403 ЦПК України).

Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч.4 ст. 263 ЦПК України).

Судом встановлено, що ухвалою від 22 травня 2024 року Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 335/6977/22. У цій справі позивач звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконним притягненням до адміністративної відповідальності.

Мотивуючи ухвалу про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду вказав, що необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі статті 1173 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Протокол фіксує обставини та факти виявлених порушень законодавства, не є рішенням, що створює правові наслідки, і не змінює стан суб`єктивних прав особи, оскільки таким рішенням є постанова, яка приймається на підставі протоколу. Сам факт складання протоколу, якщо справа закрита за відсутності складу злочину, не є підставою вважати, що з моменту його складення особі завдано моральної шкоди. На переконання Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, суд повинен виходити з того, чи встановлено незаконність протоколу, яка визначається під час розгляду справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду зауважив, що на працівників патрульної поліції під час складення протоколу не покладено функцію встановлення та оцінки всіх обставин події, яка фіксується у протоколі, не надано повноважень проводити експертизу чи залучати спеціалістів, які володіють достатніми професійними знаннями для встановлення та оцінки специфічних обставин, фактично на них покладається обмежена функція збирання доказової бази, оцінку якої вони не проводять, і яку здійснює суд під час судового розгляду, зокрема, із залученням експерта, спеціаліста. Тому у разі відповідності протоколу вимогам закону та вчинення працівниками патрульної поліції під час складання протоколу всіх дій згідно із законом та в межах їхніх повноважень, навіть у разі подальшого закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за відсутністю складу правопорушення, сам факт складення такого протоколу патрульними поліцейськими не може бути підставою для відшкодування шкоди, завданої складенням цього протоколу.

В ухвалі про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду зазначено, що у Касаційному цивільному суді у складі Верховного Суду сформувалася практика, за якої при задоволенні позову про відшкодування моральної шкоди суд керується тим, що сам факт складення протоколу патрульним поліцейським у разі подальшого закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення за будь-яких обставин є підставою для відшкодування такої шкоди. Така практика склалася з урахуванням висновків об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, сформульованих у постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 569/1799/16 при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди, заподіяної працівниками прокуратури при складенні протоколу про корупційне правопорушення.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у справі № 569/1799/16 виснувала, що сам факт складення протоколу незалежно від того, на підставі чого суд зробив висновок про відсутність складу адміністративного правопорушення, є підставою для відшкодування моральної шкоди незалежно від того, чи вирішував суд під час розгляду справи про адміністративне правопорушення питання законності протоколу та дій особи, яка його склала.

Вирішуючи спори про відшкодування шкоди, завданої, зокрема, складенням протоколу патрульним поліцейським у разі закриття провадження в адміністративній справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду здебільшого застосовує висновки об`єднаної палати, сформульовані у постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 569/1799/16 (див. постанови від 26 січня 2022 року у справі № 953/6561/20, від 07 вересня 2022 року у справі № 289/2110/21, від 17 січня 2024 року у справі № 686/14845/22).

Водночас у постанові від 21 жовтня 2020 року у справі № 312/262/18 Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду зазначив, що складання протоколу про адміністративне правопорушення не є притягненням особи до адміністративної відповідальності, оскільки відповідно до статей 283, 284 КУпАП таке питання може бути вирішено лише судом. У разі якщо особа не надала належних та допустимих доказів незаконності дій відповідачів, за відсутності накладеного адміністративного стягнення, передбаченого КУпАП, немає підстав для відшкодування моральної шкоди.

Крім того, суд касаційної інстанції у справах № 953/6561/20, № 289/2110/21, № 686/14845/22 виснував, що дії працівників патрульної поліції підпадають під приписи частини шостої статті 1176 ЦК України про те, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах, а саме статтями 1173, 1174 ЦК України.

З огляду на викладене Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати дійшов висновку, що наявні підстави для передачі цієї справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частини п`ятої статті 403 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) для формулювання висновку про те, чи можна вважити дії працівників патрульної поліції зі складання протоколу такими, що підпадають під дію статті 1176 ЦК України і Закону № 266/94-ВР,та чи може сам факт складання протоколу у разі подальшого закриття провадження в адміністративній справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення бути підставою для безумовного відшкодування моральної шкоди відповідно до статей 1173, 1174 ЦК України

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 17 липня 2024 року вищевказану справу №335/6977/22 призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням її учасників на 25 вересня 2024 року. На даний час справа ВС не розглянута.

Отже, правовідносини, з приводу яких вирішується дана справа, є подібними до правовідносин, які є предметом розгляду в справі № 335/6977/22.

Тому, з метою забезпечення єдиної правозастосовної практики із застосуванням правових позицій Великої Палати Верховного Суду у подібних правовідносинах, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі до перегляду судового рішення у справі № 335/6977/22 Великою Палатою Верховного Суду.

Провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 10 частини першої статті 252 цього Кодексу, - до закінчення перегляду в касаційному порядку (п. 14 ч.1ст.253 ЦПК України).

З огляду на викладене, клопотання про зупинення провадження є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 252, 253, 260 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача - задовольнити.

Зупинити провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до Держави Україна в особі: Головного управління Національної поліції у Львівській області, Державної казначейської служби України, про відшкодування моральної шкоди до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду аналогічної справи за № 335/6977/22.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 26 листопада 2024 року.

Суддя: Н. Я. Отчак