Справа № 237/79/24
Провадження № 2/237/480/24
15.02.24 року м. Курахове
Мар`їнський районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Ліпчанського С.М.,
при секретарі Бахтіяровій Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Курахове Мар`їнського району Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), про розірвання шлюбу, та визначення місця проживання малолітньої дитини та позбавлення батьківських прав,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, та визначення місця проживання малолітньої дитини та позбавлення батьківських прав.
Позивач зазначає, що перебуває у шлюбі з ОСОБА_2 з 28.04.2012 року, про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Пролетарського районного управління юстиції у м.Донецьку було видано Свідоцтво серії НОМЕР_1 та зроблено відповідний актовий запис № 74.
Від цього шлюбу мають дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 видане 09.10.2012 року.
Спільне життя не склалося, через різні погляди на сімейне життя та обов`язки. На підставі чого в сім`ї відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що шлюб почав розпадатися.
Сім?я розпалася та існує формально. Причиною припинення сімейних відносин являється те, що дружина зраджує, про що зізналась та виїхала за своїм коханцем до міста Курахове. Після фактичного припинення сімейних відносин дитина, залишились на утримані батька.
Позивач має стабільний та достатньо високий заробіток. Може надати дитині освіту і добробут. Ксенія погано сприйняла від`їзд матері та потребує психологічної підтримки. Колишня дружина, під час останньої розмови, не заперечувала, щоб дитина проживала із батьком. У зв`язку із вищевказаним позивач змушений звернутись до суду.
Позивач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у встановлений законодавством строк та порядок, надав до суду заяву, у якій росив справу розглядати без його участі.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином у встановлений законодавством строк та порядок, надала до суду заяву, у якій росила справу розглядати без її участі, з позовними вимогами згодна.
У зв`язку з наведеним, суд, на підставі ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, постановляє заочне рішення.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дитини, що мають істотне значення.
На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 ст. 115 СК України передбачено, що документ, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Так, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрували шлюб 28.04.2012 року, про що зроблено відповідний актовий запис за № 74, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_1 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Пролетарського районного управління юстиції у м. Донецьку. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_5 , дружини ОСОБА_5 .
Копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 підтверджується, що сторони по справі є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач та відповідач однією сім`єю не проживають, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть.
Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що сторони по справі є різними людьми. Сім`я розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.
Відповідно до ст.ст. 160, 161 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 1998 року №16 «Про застосування судами деяких норм Кодексу про шлюб та сім`ю України», вирішуючи спори між батьками, які проживають окремо (в тому числі в одній квартирі), про те, з ким із них і хто саме з дітей залишається, суд виходячи із рівності прав та обов`язків батька й матері щодо своїх дітей повинен постановити рішення, яке відповідало б інтересам неповнолітніх. При цьому суд враховує, хто з батьків виявляє більшу увагу до дітей і турботу про них, їхній вік і прихильність до кожного з батьків, особисті якості батьків, можливість створення належних умов для виховання.
Статтею 6 Декларації прав дитини, прийнятій Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року, проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона має, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Малолітня дитина не повинна, крім виняткових обставин, відокремлюватися від матері. Суспільство і органи влади повинні забезпечити необхідний догляд за дітьми, які залишилися без піклування сім`ї або без адекватних засобів підтримки.
Відповідно до ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Право дитини на отримання належного сімейного виховання виникає у неї з моменту народження.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 105, 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), про розірвання шлюбу, та визначення місця проживання малолітньої дитини та позбавлення батьківських прав задовольнити у повному обсязі.
Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Пролетарського районного управління юстиції у м.Донецьку було видано Свідоцтво серії НОМЕР_1 та зроблено відповідний актовий запис № 74, розірвати.
На підставі ч. 2 ст. 115 СК України, копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Визначити місце проживання - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 видане 09.10.2012 року, разом зі мною ОСОБА_1 , залишивши її на повному моєму утриманні та вихованні за адресою: АДРЕСА_1
Позбавити батьківських прав ОСОБА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Червоногвардійським РВ Макіївського МУ ГУМВС України в Донецькій області, 22.06.2012 року, РНОКПП НОМЕР_4 , відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 видане 09.10.2012 року.
Допустити негайне виконання рішення для запобігання загрози життю та здоров`ю учасників процесу у період дії воєнного стану.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів.
Суддя С. М. Ліпчанський
Дата документу 15.02.24 року