Провадження № 2/641/1030/2024 Справа № 588/2442/23
09 липня 2024 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Курганникової О.А.,
за участі секретаря судових засідань Ареп`євої О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовомадвоката Данила Валентина Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з частини нерухомого майна
02 жовтня 2023 року в приміщені ЦНАП Київського району м. Харкова позивач дізнався про наявність запису про обтяження та арешту на нерухоме майно, частки квартири яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві власної на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер: 160674 виданий 27.02.2014, видавник : Київський ВДВС Харківського міського управління юстиції Барсегян А.О..
Позивачу були невідомі підстави та обставини внаслідок чого було відкрито виконавче провадження та накладено арешт на частину нерухомого майна
В подальшому він з`ясував, що на примусовому виконанні у відділі перебувало виконавче провадження № 16067497 з примусового виконання судового наказу від 01.09.2008р., №2-н- виданого Тростянецьким районним судом Сумської обл. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ВАТ КБ "Надра" боргу у розмірі 9 917,15 грн.
Позивач вважає, що його помилково та незаконно обмежили у можливості розпоряджатися частиною нерухомого майна (квартири), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , сплутавши його із іншою особою яка має однакове з ним прізвище ім`я по батькові. У зв`язку з чим просить зняти арешт з частини нерухомого майна, квартири, яка належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП- НОМЕР_1 . що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладеного постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер: 16067497 виданий 27.02.2014, видавник : Київський ВДВС Харківського міського управління юстиції Барсегян А.О.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова ввід 29.12.2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова ввід 20.02.2024 року задоволено клопотання про витребування доказів.
Представник позивача до судового засідання не з`явився, надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача за наявними матеріалами, проти ухвалення рішення при заочному розгляді не заперечували.
Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, заяв та клопотань про розгляд справи без його участі або про відкладення судового засідання від нього на адресу суду не надходило. У встановлений ухвалою про відкриття провадження у справі строк відзив на позовну заяву відповідачем також не поданий.
Оскільки відповідач був належним чином повідомлений про судове засідання, але причин неявки суду не повідомив, суд вважає можливим у відповідності до пункту 1 частини 3статті 223 ЦПК України провести судове засідання без його участі.
При цьому, за наявності умов, передбачених ч. 1ст. 280 ЦПК України, суд вважає необхідним розглянути справу на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення по справі.
У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.
Відповідно до частини 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У постанові від 08 листопада 2019 року у справі № 643/3614/17 (провадження № 14-479цс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до частини першої статті 19 ЦПКУкраїни можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції.
У такому разі позовну вимогу про звільнення майна з-під арешту потрібно розглядати як негаторний позов, який можна заявити впродовж усього часу, допоки триватиме порушення прав.
Відповідно до п.1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 3 червня 2016 року № 5, спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства .
Відповідно до п.5 зазначеної постанови, у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Так судом встановлено, що відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 348764415 відомості з Державного реєстру речових прав є наявний запис про обтяження: 4916080 від 07.03.2014 р. на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер: 16067497 виданий 27.02.2014, видавник : Київський ВДВС Харківського міського управління юстиції Барсегян А.О., арешт нерухомого майна тип та опис об`єкта: частина квартири. Підстава для внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 11487022 від 07.03.2014, 14:30:18, ОСОБА_2 , Харківське міське управління юстиції, Харківська обл. Особа, майно якої обтяжуються: ОСОБА_1 (а.с. 7)
У відповіді Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 12.10.2023 р. № 128 298 зазначено, що на примусовому виконанні у відділі перебувало виконавче провадження № 16067497 з примусового виконання судового наказу від 01.09.2008р., №2-н- виданого Тростянецьким районним судом Сумської обл. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ВАТ КБ "Надра" боргу у розмірі 9 917,15 грн.
18.11.2011 державним виконавцем відділу винесена постанова про відкриття провадження.
04.04.2012 державним виконавцем відділу винесена постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження.
06.03.2014 державним виконавцем відділу винесена постанова про повернення виконавчого документа стягувачу (п.2 ч.І ст.47).
У відповіді ТОВ ФК «Дніпрофінансгруп» зазначено, що згідно Договору №GL48N718070_blank про відступлення прав від 05.08.2020 року, право вимоги за кредитним договором №05/2007/427087/086 від 02.10.2007 року укладеного між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем м. Тростянець, Сумської області та ВАТ КБ «Надра», було відступлено ТОВ ФК «Дніпрофінансгруп».
Також, повідомлено, що за вказаним вище договором ТОВ ФК «Дніпрофінансгруп» відступлено ТОВ «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ»(а.с. 13).
У листі-відповіді від 27.10.2023, що надійшло від ТОВ «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ» зазначено, що згідно Договору №GL48N718070 blank 01 про відступлення права вимоги від 30.09.2020 року, ТОВ ФК «Дніпрофінансгруп» відступив право вимоги за кредитним договором №05/2007/427087/086 від 02.10.2007 року, у відношенні боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем м. Тростянець, Сумської області на користь ТОВ «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ.
Та вказано, що вимоги за кредитним договором, за яким боржником є ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 ТОВ «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ» не відступалося, станом на 27.10.2023 року кредитних зобов`язань перед ТОВ «БРАЙТ ІНВЕСТМЕНТ» не має »(а.с. 16).
Київський відділ державної виконавчої служби у місті Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у листі № 16067497 від 21.03.2024 р. повідомив про те, щоз гідно даних автоматизованої системи виконавчого провадження ( спецрозділ) 17.11.2009 року до Київської о відділу державної виконавчої служби м. Харкова головного територіального управління юстиції у Харківській області надходив судовий наказ-№2-н-134 виданий 01.09.2008 року Тростянецьким районним судом Сумської обл. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ВАТ КБ "Надра" боргу у розмірі 9917.15грн.
06.03.2014 року державним виконавцем Барсегян А.О. було повернуто виконавчий документ стягувачу керуючись пунктом 2 частини першої статті 47 Закону України «Про виконавче провадження» у зв`язку з відсутністю майна у боржника.
Відповідно до пункту 2 Розділу 11 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 07.06.2017 року N- 1829/5, реакції, чинній від 30.11.2023) строк зберігання виконавчих проваджень, переданих до архіву органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, становить три роки, крім виконавчих проваджень за постановами про накладення адміністративного стягнення, сірок зберігання яких становить один рік.
Додатково повідомляємо, що дане провадження перенесено автоматизованою системою виконавчого провадження до спецрозділу, що також унеможливлює надати копію постанови про арешт майна боржника (а.с. 43-46).
Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно зі ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Також, за ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Квартира за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться у спільній частковій власності ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право власності на житло від21 березня 2006 року № 3-06-267731(а.с. 8).
Відповідно до ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» у редакції, чинній на час вирішення спору судом, Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника та/або з електронних грошей, які знаходяться на електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку, небанківських надавачів платіжних послуг документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону.
У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:
1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;
2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;
3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;
4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;
5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;
6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;
7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;
8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;
9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону;
10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності".
У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
На підставі викладеного, враховуючи те, що відповідачем не доведено належними доказами правомірності існування арешту, накладеного на нерухоме майно позивача попри відсутність відкритих виконавчих проваджень щодо нього, а наявність в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про цей арешт перешкоджає позивачу вільно розпоряджатись належним йому майном, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, заявлених в рамках цього позову.
Керуючись ст.ст.2,5,10-13,76-81,141,258-259,263-265,280-283,268,273,354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги адвоката Данила Валентина Михайловича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з частини нерухомого майна, задовольнити у повному обсязі.
Зняти арешт з частини нерухомого майна, квартири, яка належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП- НОМЕР_1 . що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладеного постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер: 16067497 виданий 27.02.2014, видавник : Київський ВДВС Харківського міського управління юстиції Барсегян А.О.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач:ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Представник позивача: адвокат Данило Валентин Михайлович, діє на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №4276 від 03.10.2023 року.

Відповідач: Київський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, код ЄРДПОУ 34952440, вул. Студентська, буд.5/4, м. Харків.

Суддя: О. А. Курганникова