КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 367/4647/20

номер провадження №22-ц/824/1813/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Єфіменко І.О.,
учасники справи: представник позивача ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

представник відповідача ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4

на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 травня 2023 року /суддя Колдіна О.О./

у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року позивач звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про встановлення факту того, що ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була їй двоюрідною сестрою.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 18 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено. /т. 2 а.с. 28-33/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_4 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила рішення скасувати, задовольнити позовні вимоги.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції її не було повідомлено про розгляд справи, що є обов`язковою підставою для скасування рішення суду. Зазначала, що 28.02.2023 р. та 18.05.2023 р. вона, як позивач у справі, не була присутня в судових засіданнях, оскільки не була належним чином повідомлена, у зв`язку з чим була позбавлена надати особисті пояснення, не мала можливості допиту свідків, які були нею заявлені. Наголошувала, що не подавала заяви про розгляд справи за її відсутності.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернувся з відзивом на апеляційну скаргу, вказуючи на її необґрунтованість та безпідставність. Зазначав, що справа знаходиться в суді з липня 2020 року, при чому протягом трьох років, позивач не була позбавлена можливості щодо надання пояснень та клопотань. До закриття підготовчого засідання, клопотання про виклик свідків не були заявлені. По суті спору вказував, що судом першої інстанції прийнято законне і обґрунтоване рішення.

Представник ОСОБА_5 - ОСОБА_7 також звернувся з відзивом на апеляційну скаргу, вказуючи на її необґрунтованість та безпідставність. Зазначав, що ОСОБА_4 було відмовлено у спадкуванні за померлою ОСОБА_6 у зв`язку з відсутністю доказів родинних відносин, що обґрунтовано підтверджено судом першої інстанції. Посилання на те, що ОСОБА_4 не приймала участі у справі не відповідають дійсності і не підтверджуються матеріалами справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а судове рішення залишенню без змін на підставі наступного.

Судом встановлено, що 06.07.2019 року державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори Погорілою Л.С. заведена спадкова справа №466/2019 після смерті ОСОБА_6 і відповідно до постанови державного нотаріуса Погорілої Л.С. від 23.01.2020 р. ОСОБА_4 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 у зв`язку з відсутністю родинних стосунків.

Як вбачається з наданих суду доказів, ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Коростень Житомирської області, що підтверджується копією паспорта громадянки України серії НОМЕР_1 та копією Свідоцтва про народження повторно виданого 22 вересня 1977 року.

В повторному Свідоцтві про народження ОСОБА_8 батьком вказаний ОСОБА_9 , матір`ю - ОСОБА_10 .

ОСОБА_8 21.07.1981 р. уклала шлюб з ОСОБА_11 , зареєстрований ВРАЦ Ірпінського міського управління юстиції у Київській області, і у шлюбі взяла прізвище « ОСОБА_12 ».

З фотокопії Свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Чоповка Коростенського району Житомирської області народилась ОСОБА_13 та її батьками вказані ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Оригінал зазначеного свідоцтва відсутній у позивача.

З копії Свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 встановлено, що 01.09.1977 року ОСОБА_16 та ОСОБА_10 уклали шлюб, після реєстрації якого чоловіку присвоєно прізвище " ОСОБА_17 " а дружині - "ОСОБА_31".

Згідно відповіді Державного архіву Житомирської області від 02.02.2019 року №С-3716/04 в Книгах реєстрації актових записів про шлюб по Новаківській сільраді Чоповицького (нині Коростенського) району за 1935-1937 роки та по Іскоростенській сільраді Коростенського району за 1937 рік запису про реєстрацію шлюбу ОСОБА_18 з ОСОБА_19 не виявлено.

Згідно відповіді Державного архіву Житомирської області від 20.12.2019 року №С-5588/03 у Книгах реєстрації актових записів про шлюб по селу ОСОБА_32 за 1935-1937 роки та по с. Іскорость за 1937 рік Коростенського району, що надійшли на зберігання до Державного архіву Житомирської області частково, запису про реєстрацію шлюбу ОСОБА_20 з ОСОБА_19 не виявлено.

У відповіді Державного архіву Житомирської області від 02.01.2020 року №С-5588/03 зазначено, що в Книгах реєстрації актових записів про шлюб по селу АДРЕСА_1 за 1937 рік, що надійшли на зберігання до Державного архіву Житомирської області частково, запису про реєстрацію шлюбу ОСОБА_18 з ОСОБА_19 не виявлено. Книги реєстрації актових записів про шлюб по АДРЕСА_1 за 1932-1936 роки на зберігання до Державного архіву Житомирської області не надходили.

Згідно відповіді Державного архіву Житомирської області від 19.08.2019 року за номером С-3220/04-2 у Волинській загально губернській Книзі реєстрації народжень за 1921 рік запису про народження ОСОБА_15 не виявлено. Книга реєстрації народжень по с. Новаки Радомишльського повіту Київської губернії (нині Коростенського району Житомирської області) за 1921 рік на зберігання до Державного архіву Житомирської області не надходила.

Згідно архівної довідки Державного архіву Житомирської області від 19.08.2019 року №С-3220/04-1 в метричній книзі реєстрації народжень по церкві Покрова Пресвятої Богородиці с. Новаки Радомишльського повіту Київської губернії (нині Коростенського району Житомирської області) за 1916 рік зазначено, що ОСОБА_21 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 . Дата хрещення - 02 лютого 1916 року. Запис реєстрації №13. Батько: ОСОБА_22 . Мати: ОСОБА_23 , православні. Підстава: ф-1, оп. 77 спр. 1734, арк.5 зв., 6.

Відповідно до архівної довідки від 30.06.2021 року N0(3-3721/04 з інформацією про те, що станом на 1928 рік у подвірному списку жителів села Новаки за номером 287 значаться: ОСОБА_22 , 1899 року народження, домохазяїн; члени його родини - ОСОБА_24 "так у документі" 1896 року народження, ОСОБА_25 , 1916 року народження, ОСОБА_26 , 1921 року народження, ОСОБА_27 , 1925 року, народження, ОСОБА_28 , 1927 року народження, "по батькові членів родини не зазначено". Підстава: ф.Р-880, он. 1, спр. 16, арк. 139зв., 140.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції вірно керувався нормами ст. 81 ЦПК України про те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу положень ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Оцінивши зазначені докази, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що вони не підтверджують, що ОСОБА_10 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_5 є матір`ю позивачки, була рідною сестрою ОСОБА_15 , а отже вони і не підтверджують наявність родинних відносин між позивачем та ОСОБА_6 .

Крім того, зазначені обставини не підтверджують і надані позивачем в якості доказів фотосвітлини, які не містять відомостей про осіб, зображених там та ступінь їх родинних відносин.

Надані позивачем копії заяв ОСОБА_29 та ОСОБА_30 не можуть бути належними та достатніми доказами на підтвердження наявності родинних відносин між позивачем та ОСОБА_6 , оскільки вони містять лише відомості про проживання в с. Новаки ОСОБА_33 та ОСОБА_15 , однак це також не підтверджує родинні відносини між ОСОБА_10 та ОСОБА_15 .

Враховуючи викладене, оцінюючи досліджені судом докази в їх сукупності, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що в ході судового розгляду факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_6 не знайшов свого підтвердження, не доведений належними, допустимими та достатніми доказами, з огляду на що позов не підлягає задоволенню.

Доводи апеляційної скарги, про те, що позивач не брала участь у справі і була позбавлена можливості заявити свідків для допиту, апеляційним судом відхиляються з огляду на те, що в суді першої інстанції брала участь у справі представник позивача, справа знаходилась на розгляді з липня 2020 року, при чому протягом трьох років, позивач не була позбавлена можливості щодо надання пояснень та клопотань. До закриття підготовчого засідання, клопотання про виклик свідків не були заявлені.

ОСОБА_4 було відмовлено у спадкуванні за померлою ОСОБА_6 у зв`язку з відсутністю документальних доказів родинних відносин, таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 травня 2023 року - залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 травня 2023 року - залишити без змін.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: