Провадження № 2/761/8881/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.,

за участю секретаря Решти Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайло Сергій Юрійович, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з даним позовом, відповідно до якого просив суд: встановити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті - ОСОБА_2 .

Звернення до суду мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , який є батьком позивача. Після смерті батька, залишилось спадкове майно - квартира АДРЕСА_1 , гаражний бокс № НОМЕР_1 у ГБК «Сокіл» та інше майно. Позивач є єдиним спадкоємцем. 25 липня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Забігайла Сергія Юрійовича із заявою на прийняття спадщини, проте 26 липня 2024 року приватним нотаріусом за наслідками розгляду заяви була прийнята постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії з причин пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що пропустив вказаний строк лише на один день з поважних причин, адже був впевнений в тому, що на час дії воєнного стану строк для прийняття спадщини становить 10 місяців. Звертає увагу, що якби не було війни, змін у законодавстві у зв`язку із воєнним станом та пов`язаних із війною повітряних тривог, перебоїв з електроенергією він мав би можливість подати заяву про прийняття спадщини у встановлений строк.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позовної заяви передано до провадження судді Романишеній І.П.

Ухвалою суду від 14 серпня 2024 року позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 12 вересня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 29 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до судового розгляду.

29 жовтня 2024 року до суду надійшов відзив на позов, відповідно до якого представник відповідача просив суд ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства та проводити розгляд справи у відсутність представника відповідача.

Сторони в судове засідання не з`явилися, повідомлялись про дату, час і місце судового засідання у встановленому законом порядку.

В матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

З урахуванням неявки всіх учасників справи у судове засідання, датою ухвалення рішення у справі є дата складення повного судового рішення - 22 листопада 2024 року, що узгоджується з висновком Верховного Суду у постанові від 05 вересня 2022 року справа №1519/2-5034/11.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 25 січня 2024 року.

Померлий був батьком ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 22 лютого 1963 року.

25 липня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Забігайла Сергія Юрійовича із заявою про видачу йому свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За наслідками вказаного звернення приватний нотаріус зареєстрував спадкову справу №87/2024.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, виданої 26 липня 2024 року приватним нотаріусом відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач в позовній заяві вказує, що він дійсно пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини, оскільки був впевнений в тому, що в умовах воєнного стану в Україні діє правило 10 (десяти) місяців на прийняття спадщини. Вказує, що він є єдиним спадкоємцем та коли він звернувся до приватного нотаріуса із заявою, то останнім було повідомлено усно, що з червня 2023 року строк для прийняття спадщини становить 6 місяців.

Так, за загальним правилом, наведеним у статтях 15, 16 ЦК України, кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених у ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

В силу статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом частин першої та другої статті 1220, частиною першою статті 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Здійснення права на спадкування у повній мірі залежить від прийняття спадкоємцями спадщини у порядку, визначеному главою 87 (статті 1268-1287) ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частина перша статті 1270 ЦК України встановлює строк для прийняття спадщини, який складає шість місяців і починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Вказані висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі№ 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено.

І хоча пункт 3 Постанови було виключено на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023, позивач, як пересічна людина, що не має обов`язку слідкувати за змінами законодавства та давати їм оцінку, мав законні сподівання на те, що він не пропустить строк звернення із заявою при прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, 6) незначний проміжок часу між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням особи до нотаріуса й подачею позову у справі, 7) обмеження протягом певного часу доступу до нотаріальних реєстрів, 8) нечіткість норм національного законодавства стосовно строку на прийняття спадщини в період дії воєнного стану.

Зокрема, обмеження протягом певного часу доступу до нотаріальних реєстрів та нечіткість норм національного законодавства стосовно строку на прийняття спадщини в період дії воєнного стану можуть бути прийняті судом якості доводів поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначені висновки містяться у постанові Верховного Суду від 10 липня 2024 року, справа №522/13476/23, провадження №61-7645св24.

Варто звернути увагу, що Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 зазначив, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку "присікає" право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третястатті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини. Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Відповідно до статті 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року національні суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону».

Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

За ст.6 Європейської конвенції з прав людини визнається право людини на доступ до правосуддя, а за ст. 13 - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається з положень ч.1 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд констатує, що строк на подання заяви про прийняття спадщини пропущено позивачем на досить незначний проміжок часу (один день), при цьому необхідно врахувати ту обставину, що після отримання постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, ОСОБА_1 , не зволікаючи звернувся до суду з позовом у даній справі.

Враховуючи вказане, засади справедливості, добросовісності та розумності, встановлені статтею 3 ЦК України, верховенства права та збереження справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його батька.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-89, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайло Сергій Юрійович про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 )додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників судового розгляду:

Позивач - ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

Відповідач - Київська міська рада, Київ, вул. Хрещатик, 36, ;

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайла Сергія Юрійовича, Київ, вул.Гната Юри, 9.

Повний текст рішення складено: 22 листопада 2024 року.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА