Провадження № 2/752/473/24
У Х В А Л А

Іменем України

23 квітня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Плахотнюк К.Г.,

за участі секретаря судового засідання: Давиденко С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: Дніпровський районний відділ Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ; приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Кісельова Віталіна Володимирівна, про застосування наслідків недійсності кредитного договору про застосування наслідків недійсності кредитного договору,

в с т а н о в и в:

07.06.2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про застосування наслідків недійсності кредитного договору, яким позивається до ПАТ «ОТП Банк», третя особа Дніпровський районний ВДВС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Провадження у справі відкрито 11.06.2021 року з призначенням справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 08.12.2021 року до участі у справі залучено третю особу приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Кісельову В.В.

У підготовчому засіданні 23.04.2024 року учасники справи відсутні.

Представник відповідача АТ «ОТП Банк» 23.06.2023 року звернувся до суду з клопотанням про закриття провадження у справі з тих підстав, що ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16.05.2022 року скасовано заочне рішення у справі №752/10207/19 від 03.06.2020 року, яким було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ПАТ «ОТП Банк» про визнання кредитного договору недійсним. Отже, оскаржуваний кредитний договір є дійсним та підлягає виконанню.

Представник відповідача просив розглянути справу за його відсутності.

У підготовче засідання 23 квітня 2024 року учасники справи не з`явилися.

За правилами статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:

1) залишення позовної заяви без розгляду;

2) закриття провадження у справі;

3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. від 18 червня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Представник відповідача ПАТ «ОТП Банк» подав до суду заяву про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 про застосування наслідків недійсності кредитного договору, оскільки судове рішення, яким визнано недійсним з моменту укладення кредитний договір № ML-004/482/2007 від 24 грудня 2007 року скасоване, а відтак відсутня зазначена позивачкою підстава для заявленого позову про застосування наслідків недійсності правочину.

Суд, розглянувши дану заяву, вважає, що її слід задовольнити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1 п. 2, 2 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору. Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Як видно зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ «ОТП Банк» про застосування наслідків недійсності кредитного договору, а саме стягнення з ПАТ «ОТП Банк» грошових коштів у сумі 100 000, 00 доларів США, в обґрунтування позову позивачка послалася на те, що заочним рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 03.06.2020 року у справі №752/10207/19 визнано недійсним з моменту укладення кредитний договір № ML-004/482/2007 від 24 грудня 2007 року.

Представник відповідача повідомив суду, що заочне рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 03.06.2020 року у справі №752/10207/19 скасоване ухвалою суду від 03.06.2020 року, справу призначено до судового розгляду.

Крім того, судом встановлено, що рішенням Голосіївського районного суду від 29 травня 2023 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «ОТП Банк» про визнання кредитного договору недійсним відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 15 лютого 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення. Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року - залишено без змін.

З урахуванням викладеного, станом на теперішній час відсутні зазначені позивачкою підстави для заявленого позову, а відтак відсутній предмет спору з приводу застосування наслідків недійсності кредитного договору .

Відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.09.2021 у справі № 638/3792/20 конкретизував висновок про застосування норм права до спірних правовідносин, вказавши, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що оскільки на час звернення позивачки ОСОБА_1 до суду з позовом мали місце зазначені підстави для позову, відповідно й мав місце заявлений спір на час пред`явлення позову, а також наявності між сторонами неврегульованих питань, відповідно у суду відсутні підстави для закриття провадження у справі за заявою представника відповідача ПАТ «ОТП Банк».

Керуючись ст.ст. 255, 256 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

заяву представника відповідача акціонерного товариства «ОТП Банк» про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: Дніпровський районний відділ Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ; приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Кісельова Віталіна Володимирівна, про застосування наслідків недійсності кредитного договору - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею

(частина 2 статті 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду (частина 1 статті 353, стаття 355 ЦПК України).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (стаття 354 ЦПК України).

Суддя: Плахотнюк К.Г.