09.05.2024
УХВАЛА

09 травня 2024 року

м. Харків

Справа № 552/6708/22

Провадження № 2/642/178/24

Ленінський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого - судді Петрової Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Кіора А.О.

прокурора ОСОБА_1

представника ХМР та 3-ої особи Замніус М.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова Омарова А., який діє в інтересах Харківської міської ради до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, про витребування майна, скасування державної реєстрації,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Ленінського районного суду м. Харкова Петрової Н.М. знаходиться вищезазначена цивільна справа за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова Омарова А., який діє в інтересах ХМР, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, про витребування майна, скасування державної реєстрації.

Ухвалою суду від 16.10.2023 вищевказану цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача Харківської міської ради Замніус М.В. заявила клопотання про відмову від позову та закриття провадження у цивільній справі у зв`язку з відсутністю предмета спору. Не вважають свої інтереси порушеними, а у випадку встановлення фактів порушення інтересів територіальної громади, можуть самостійно захищати свої інтереси. Прокурор, звертаючись з позовом, фактично втручається в діяльність органів місцевого самоврядування, що суперечить ст.20 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради підтримала клопотання ХМР щодо відмови від позову та закриття провадження у справі.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти вжиття цього процесуального заходу, надала письмові заперечення.

Відповідач та її представник - адвокат Тищенко А.В. в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили, будь-яких заяв чи клопотань від них до суду не надходило.

Вислухавши пояснення учасників справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Згідно правових висновків, які викладені у постановах Верховного Суду від 13 травня 2020 року у справі №686/20582/19-ц та від 15 квітня 2020 року у справі № 538/1426/13 закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) відступив від висновку, сформульованого у зазначених постановах, конкретизувавши його таким чином: закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

З урахуванням викладеного, відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Поряд з цим, за змістом п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Як роз`яснив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 20 вересня 2021 року у справі №638/3792/20 (провадження №61-3438 сво21), предметом спору є об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що спір про право відсутній, здійснення міською радою права власності, зокрема розпорядження майном, не в спосіб та не у межах повноважень, передбачених законом, не може оцінюватися як висловлення волі територіальної громади.

Ця обставина свідчить про те, що спірні правовідносини залишаються не врегульованими.

Тому посилання представника ХМР на відсутність предмета спору підлягають критичній оцінці, так як існує предмет спору,

Частиною 5 ст.55 ГПК України передбачено, що відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Звернення прокурора до суду у даній справі спрямоване на дотримання встановлених Конституцією України принципів верховенства права та законності, а також задоволення суспільної потреби у дотриманні вимог чинного законодавства під час відчуження об`єктів нерухомості з комунальної власності.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі № 915/20/18 «інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також У захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи».

За змістом ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах, зокрема законності, поєднання місцевих і державних інтересів, державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування.

Таким чином, інтереси Харківської міської територіальної громади на ефективне використання комунального майна повністю збігаються з інтересами держави.

Оскільки Харківською міською радою до цього часу не вжито заходів щодо повернення незаконно відчуженого майна у власність територіальної громади, то у прокурора виникли

правові підстави, передбачені положеннями статті 131-1 Конституції України, статті 23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва інтересів держави в суді.

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного суду від 15.10.2019 у справі №903/129/18 зазначено, що сам факт не звернення належного позивача до суду свідчить про те, що орган виконавчої влади неналежно виконує свої повноваження, у зв?язку із чим у прокурора виникають обгрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Звернення прокурора до суду спрямоване на дотримання встановленого Конституцією України принципу верховенства права, задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні питання про передачу комунального майна у власність.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.11.2023 у справі №607/15052/16-ц зазначила, що втручання у приватні права й інтереси має бути належно збалансованим із відповідними публічними (державними, суспільними) інтересами, із забезпеченням прав, свобод та інтересів кожного, кому держава гарантувала безперешкодне володіння загальнонародними благами та ресурсами. У разі порушення рівноваги публічних і приватних інтересів, зокрема безпідставним наданням пріоритету правам особи перед правами територіальної громади, у питаннях, які стосуються загальних для всіх прав та інтересів, прокурор має повноваження, діючи у публічних інтересах, звернутися до суду, якщо органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові особи не бажають чи не можуть діяти аналогічним чином, або ж самі є джерелом порушення прав і законних інтересів територіальної громади чи загальносуспільних (загальнодержавних) інтересів.

Враховуючи наведене, суд вважає, що доводи представника ХМР про відсутність предмета спору за таких обставин не є обґрунтованими.

З огляду на це суд вважає, що підстави для закриття провадження у цивільній справі відсутні, а у задоволенні клопотання, поданого представником ХМР слід відмовити.

Керуючись ст.255, ст.260, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представник позивача Харківської міської ради Замніус М.В. про відмову від позову та закриття провадження у цивільній справі - відмовити.

Ухвала суду не підлягає апеляційному оскарженню та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Наталя Петрова