Справа № 361/7315/24
Провадження № 2/361/4578/24
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

17 вересня 2024 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Бражник Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

УСТАНОВИЛА:

Від імені та в інтересах ОСОБА_1 її представник адвокат Присяжнюк А.В. через систему «Електронний суд» подала зазначений позов.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Бражник Н. М.

Суд перевіривши матеріали позовної заяви та доданих до неї документів встановив, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, а саме п. 5 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального законодавства України (далі ЦПК України).

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня 2024 року позовну заяву залишив без руху, надав строк для усунення недоліків, визначив спосіб їх усунення.

З огляду на ч. 1 ст. 64 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки, а тому обов`язок щодо усунення недоліків позовної заяви, визначений в ухвалі суду від 06 вересня 2024 року розповсюджується і на представника позивача адвоката Присяжнюк А.В.

Довідкою про доставку електронного документа підтверджується, що ухвала Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня 2024 року доставлена до електронного кабінету представника позивача адвоката Присяжнюк А.В. 09 вересня 2024 року.

16 вересня 2024 року представник позивача адвокат Присяжнюк А.В. подала заяву щодо неприпустимості порушення права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд та вказала, що позивач не має можливості вести перемовини з відповідачем щодо розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану .

Крім того, представником позивача адвокатом Присяжнюк А.В., наведено судову практику Верховного Суду щодо надмірного формалізму у трактуванні процесуального законодавства у справах № 606/1497/23, № 910/20185/21, № 234/11607/20, № 905/1245/20, щодо забезпечення права на доступ до суду у справі № 160/710/21 та позицію судді Гайсинського районного суду Вінницької області у справі № 129/3896/23.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Крім того, Європейський суд з прав людини у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», зазначив про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Європейський суд з прав людини, провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).

Наведені представником позивача адвокатом Присяжнюк А.В постанови Верховного Суду щодо надмірного формалізму, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки обставини справ, які переглядались касаційним судом є відмінні від обставин цієї справи.

У справі у справі № 606/1497/23 вирішувалось питання щодо правомірності повернення представнику позивача зустрічного позову, у справі № 910/20185/21 предметом касаційного перегляду Верховним Судом є питання порядку застосування судами попередніх інстанцій положень ч. 4 ст. 174 ГПК України, у справі № 234/11607/20 питання повернення уточненого зустрічного позову на підставі ч. 4 ст. 257 ЦПК України, у справі № 905/1245/20 предметом касаційного оскарження є ухвала суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги у зв`язку з не виконанням ухвали суду у повному обсязі (не направлення копії апеляційної скарги і доданих до неї документів позивачу).

Крім того, у справі № 160/710/21 предметом касаційного перегляду Верховним Судом є ухвала Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року, якою адміністративний позов повернуто позивачеві з підстав ненадання документів на підтвердження її адміністративної процесуальної дієздатності.

З огляду на ч. 4 ст. 263 ЦПК при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відтак, посилання представника позивача на позицію судді Гайсинського районного суду Вінницької області у справі № 129/3896/23 є неприйнятним.

Суддя, враховує доводи заяви представника позивача, виключно у тій частині, що позивач не має можливості вести перемовини з відповідачем щодо розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану.

За наслідками вивчення матеріалів позовної заяви суддя дійшла висновку про відкриття провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

При вирішенні питання про визначення порядку розгляду справи, суддею ураховано предмет її розгляду, який не належить до переліку справ, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження ( ч. 4 ст. 274 ЦПК України), відноситься до категорії малозначних справ, яку за правилами статей 19, 274, 279 ЦПК України доцільно розглянути у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику сторін, роз`яснивши учасникам судового розгляду їх процесуальні права, відповідно до статті 274 ЦПК України.

Разом з тим, у зв`язку із вищевизначеним порядком розгляду справи сторонам судового розгляду слід урахувати наступні положення процесуального законодавства України.

При розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, якими є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (частини перша, друга статті 174 ЦПК України).

Положеннями статей 178181 ЦПК України врегульовано підстави, час, черговість та вимоги щодо подання заяв по суті, зокрема відзиву (стаття 178 ЦПК України), відповіді на відзив (стаття 179 ЦПК України), заперечення (стаття 180 ЦПК України) та пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (стаття 181 ЦПК України).

За правилами статті 178, частини першої статті 278 ЦПК України відповідач має право викласти та надати суду заперечення на позов у відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина восьма статті 178 ЦПК України).

Відповідно до статті 179, частини другої статті 278 ЦПК України позивач має право подати до суду відповідь на відзив у дводенний строк з дня отримання копії відзиву.

За приписами статті 180 ЦПК України, частини другої статті 278 ЦПК України, у разі наявності заперечень відповідач має право їх викласти у відповідній письмові заяві та подати суду у дводенний строк з дня отримання копії відповіді на відзив.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Сторони та інші учасники судового розгляду повинні подати докази у справі безпосередньо до суду разом із поданням відповідних заяв по суті. Порядок та строки подання доказів та копій доказів унормовано статтею 83 ЦПК України.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відповідно до вимог статті 95 ЦПК України та з урахуванням визначеного порядку розгляду справи, сторони повинні подати суду письмові докази, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, у копіях, засвідчених у порядку, встановленому діючим законодавством.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (частини сьома статті 279 ЦПК України).

Учасники судового процесу повинні добросовісно виконувати процесуальні обов`язки, що встановлені чинним ЦПК України та/або покладені на них судом, не зловживати правами та запобігати створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства з метою недопущення застосування до них судом заходів процесуального примусу, що визначені в статтях 143-148 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 83, 95, 128, 178-181, 187, 212, 274, 278 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику/повідомлення сторін.

Встановити строк для подачі письмових заяв по суті позову до 08 жовтня 2024 року.

Відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву у порядку та з дотриманням вимог ст. 278 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Позивач має право у дводенний строк з дня отримання копії відзиву та доданих до нього документів подати відповідь на відзив у порядку та з дотриманням вимог ст. 179 ЦПК України. Одночасно з надісланням відповіді на відзив до суду, копію відзиву та доданих до неї документів позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

У разі надіслання (надання) відповіді на відзив відповідач має право у дводенний строк з дня отримання її копії подати заперечення, у яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотивів їх визнання або відхилення у порядку та з дотриманням вимог ст. 180 ЦПК України. Одночасно з надісланням заперечень до суду, копію заперечень та доданих до них документів позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

При поданні вказаних заяв по суті сторони та інші учасники повинні безумовно виконувати вимоги статті 83 ЦПК України, урахуванням вищезазначених вимог до порядку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Копії ухвали направити учасникам судового розгляду, відповідачу також - копію позовної заяви з доданими документами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет: https://br.ko.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.М. Бражник