ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/520/24
Провадження по справі 2/281/293/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участю секретаря судового засідання Островської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області, третя особа: перша Коростенська державна нотаріальна контора Житомирської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

03.09.2024 року позивачка звернулася до Лугинського районного суду Житомирської області з указаним позовом.

ОСОБА_1 позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина за законом на спадкове майно (будинок та земельну ділянку), яке розташоване на території Коростенського району Житомирської області. Позивачка ОСОБА_1 своєчасно до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернулася, оскільки за сімейними обставинами не мала такої змоги. Дані обставини просить суд визнати поважною причиною для пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. Після звернення до нотаріуса позивачці було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини за законом і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

Ухвалою від 04.09.2024 року позовну заяву було залишено без руху і надано строк для усунення недоліків, вказаних в заяві.

11.09.2024 року позивачка усунула недоліки позовної заяви. Було винесено ухвалу про відкриття загального позовного провадження по цивільній справі та призначення підготовче судове засідання.

Ухвалою Лугинського районного суду Житомирської області від 10.10.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання позивачка не з`явилась, надіслала заяву про розгляд справи без її участі, заявлені позовні вимоги підтримала, надала пояснення аналогічні до викладених у позовній заяві.

Відповідач та третя особа, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, до суду не з`явилися надіслали заяви про розгляд справи без їх участі. Відповідач відзиву на позовну заяву не подав.

Дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Липники, Лугинського району Житомирської області померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 14.04.2008 року.

ОСОБА_2 є матір`ю позивачки ОСОБА_1 , що підтверджується копіями свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 12.12.1962 року та свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 12.02.1983 року.

31.05.2024 року в.о. завідувача Першої Коростенської державної нотаріальної контори Ходаківська Л.В. листом № 286/01-16 повідомила ОСОБА_1 про те, що неможливо видати свідоцтво після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки позивачкою пропущено шестимісячний строк, передбачений законодавством для подання заяви про прийняття спадщини. ОСОБА_1 на час відкриття спадщини із спадкодавцем зареєстрована не була, що підтверджується довідкою, виданою Липниківським старостинським округом Лугинської селищної ради Житомирської області від 20.05.2024 року за № 259.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 Цивільного кодексу України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин..

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст. 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не мала матеріальної спроможності, будучи необізнаною в законодавстві, процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини, також позивачка хворіла, тобто всі ці обставин не дали своєчасно подати документи.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Судом встановлено, що інших спадкоємців, які мали право на спадщину за законом чи заповітом та прийняли спадщину, немає.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України ОСОБА_1 необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1218, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 200, 247, 263, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області, третя особа: перша Коростенська державна нотаріальна контора Житомирської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_4 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Липники, Лугинського району, Житомирської області.

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Г.Д. Свинченко