Справа № 510/2171/23
Провадження № 2/510/566/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

25.04.24 р. Ренійський районний суд Одеської області

у складі: - головуючого судді Дудник В.І.;

-за участю секретаря Арабаджи Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідачка ОСОБА_3 відзиву на позов не надала, позовні вимоги визнала, просила про розгляд справи без її участі.

Відповідачка ОСОБА_2 у судові засідання, які призначалися на 30.01.2024р., 15.02.2024 р., 06.03.2024р., 20.03.2024р., 25.04.2024р., будучи належним чином сповіщена, не явилась, про причину неявки суд не сповістила, була попереджена, що на підставі ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки без поважних причин або неповідомлення суду про причини неявки, справа буде розглянута у її відсутності на підставі даних, що є в матеріалах справи. Відзиву на позов не надала.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Златі Н.С. на задоволенні позову наполягала, просила про розгляд справи без її участі.

Згідно із ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У зв`язку із цими обставинами суд прийняв рішення про заочний розгляд справи на підставі наявних доказів. Представник позивачки проти заочного розгляду справи не заперечував.

В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: копія виписки з погосподарської книги №10 (2006-2010р.р.) виконавчого комітету Орлівської сільської ради Ренійського району Одеської області від 14.10.2022р. №112 про належність домоволодіння ОСОБА_4 ; копія довідки №70 від 12.07.2022р. старости Орлівського старостинського округу Виконавчого комітету Ренійської міської ради Ізмаїльського району про склад сім`ї ОСОБА_5 на день її смерті; копія довідки №110 від 24.10.2022р. старости Орлівського старостинського округу Виконавчого комітету Ренійської міської ради Ізмаїльського району про склад сім`ї ОСОБА_4 на день його смерті; копія свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_6 із ОСОБА_5 ; копії свідоцтв про народження відповідачів; копія свідоцтва про смерть ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; копія свідоцтва про смерть ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копія договору купівлі-продажу від 27.10.2022р.; копія акту прийому-передання нерухомості за договором купівлі-продажу від 27.10.2022р.; копія технічного паспорту на житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по АДРЕСА_1 , оформленого на ім`я ОСОБА_1 ; відповідь завідувачки Ренійської державної нотаріальної контори від 17.01.2024р.; копія заяви ОСОБА_5 від 05.02.2008р. про відмову від спадщини після смерті ОСОБА_4 ; копія заяви ОСОБА_2 від 05.02.2008р. про прийняття спадщини на житловий будинок; копія заяви ОСОБА_2 від 05.02.2008р. про відмову від частини спадщини ( земельна ділянка та майновий пай); копія заяви ОСОБА_3 від 05.02.2008р. про прийняття спадщини на земельну ділянку та майновий пай; копія заяви ОСОБА_3 від 05.02.2008р. про відмову від частини спадщини ( житловий будинок); копія Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи) від 06.02.2008р.; копія Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 06.02.2008р.; копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 06.02.2008р. (дата заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_4 06.02.2008р.); копія заяви ОСОБА_3 від 13.10.2008р. про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом; копія заповіту ОСОБА_4 від 31.08.2007р., оформленого на ім`я ОСОБА_3 (земельна ділянка та майновий пай); копія довідки від 12.09.2008р. виконкому Орлівської сільської ради Ренійського району про склад сім`ї ОСОБА_4 на день його смерті ; копія свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 13.10.2008р., оформленого на ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 (щодо земельних ділянок); копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі свідоцтва про право на спадщину від 13.10.2008р. (свідоцтва про право на спадщину №3457); копія свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 13.10.2008р., оформленого на ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 (щодо майнового паю); копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі свідоцтва про право на спадщину від 13.10.2008р. (свідоцтва про право на спадщину №3459); копія Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 12.01.2024р.

Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , діюча через представника адвоката Златі Н.С., звернулась до суду із вищезгаданими вимогами до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , зазначивши, що 27.10.2022 р. між нею та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 була досягнута домовленість про купівлю належного їм житлового будинку із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого по АДРЕСА_1 - за 80000 грн. 27.10.2022р. сторони уклали між собою відповідний письмовий договір. В той же день позивачка передала відповідачам обумовлену суму, а відповідачі передали документи на житловий будинок (які були в них в наявності). У майбутньому відповідачі пообіцяли позивачці засвідчити договір купівлі-продажу нерухомості в нотаріальному порядку.

Після вчинення правочину позивачка розпорядилась щодо догляду за придбаною нерухомістю, зробила там ремонт, сплачує всі необхідні комунальні платежі. З метою нотаріального засвідчення правочину позивачка неодноразово зверталась до відповідачів, однак ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від посвідчення договору ухиляються, на прохання позивачки про зустріч не реагують, мотивуючи нестачею вільного часу, матеріальними труднощами та ін. Пізніше, при зустрічі, відповідачка ОСОБА_2 пояснила, що засвідчити угоду в нотаріальному порядку неможливо, оскільки на час укладення договору купівлі-продажу (27.10.2022р.) вона не рахувалася зареєстрованим власником домоволодіння, а фактично володіла ним. Так, вищевказаний житловий будинок належав батькові відповідачів ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя ОСОБА_4 склав заповіт, яким після своєї смерті заповів належні йому земельні ділянки та майновий пай відповідачці ОСОБА_5 (своїй доньці), щодо житлового будинку ОСОБА_5 не розпорядився. У передбачений законом строк після смерті ОСОБА_4 , його дружина ОСОБА_5 звернулась до нотаріуса із заявою про відмову від прийняття спадщини після смерті чоловіка, а доньки із заявами про її прийняття в межах поділу спадкового майна за взаємною згодою між собою: ОСОБА_2 на житловий будинок, а ОСОБА_3 на земельні ділянки та майновий пай. Тобто, ОСОБА_3 юридично прийняла спадщину за заповітом в порядку ч. 1 ст. 1269 ЦК України, а ОСОБА_2 за заповітом також в порядку ч. 1 ст. 1269 ЦК України. ОСОБА_3 оформила прийняття спадщини після смерті батька, отримала свідоцтва про прийняття спадщини за заповітом. ОСОБА_2 за юридичним оформленням права на спадщину (на житловий будинок) не зверталась. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

При зверненні до відповідних органів із питанням про переоформлення документації на будинок на себе, позивачці було роз`яснено, що зробити це неможливо, оскільки у сторін відсутній правовстановлюючий, належним чином завірений документ на доказ вчинення правочину, крім того, письмовий договір купівлі-продажу від 27.10.2022р. було укладено у т.ч. і від імені продавця ОСОБА_2 , яка на той час не була оформлена (не оформила спадкове право на житловий будинок та не зареєструвала належне їй право власності) власником нерухомості. Враховуючи вищенаведене, позивачка вимушена була звернутися із позовом до суду.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки обґрунтовані і підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

За ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно : було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Також не підлягає віндикації майно, що було продане набувачу у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Відповідно до ч.3 ст. 388 ЦК України майно набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, може бути витребуване в усіх випадках.

Згідно із ст. 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст. 388 ЦК України, майно не може бути витребуване у нього. Згідно ст. 397 ЦК України, володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе. Право володіння чужим майном може належати одночасно двом або більше особам. Фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду.

Враховуючи вищевикладені засади законодавства, сторона у справі позивачка ОСОБА_1 є добросовісним набувачем, оскільки на час укладення письмової угоди про купівлю-продаж житлового будинку із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого по АДРЕСА_1 , вона не знала і не могла знати про те, що ОСОБА_2 не мала права на відчуження нерухомості, у зв`язку із тим, що вона належним чином не оформила право на спадщину після смерті свого батька (не зареєструвала її належним чином). Отже, вбачаються правові підстави для набуття позивачкою права власності на вищевказану нерухомість, як добросовісним набувачем.

Як вже зазначалося вище, між позивачкою та відповідачами була досягнута домовленість про купівлю-продаж нерухомості, згідно якої відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 продали, а позивачка купила житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по АДРЕСА_1 - за 80000 грн. 27.10.2022р. позивачка передала відповідачам обумовлену суму, а відповідачі передали позивачці документи на будинок (які були в наявності) за цією ж адресою. Оскільки на момент укладення угоди сторони не мали змоги засвідчити договір нотаріально, вони домовилися зробити це згодом. Оскільки це виявилося неможливим, позивачка звернулась до суду із відповідним позовом.

Виходячи із вищенаведеного, угода (правочин) між сторонами відбулася, вона виконана в повному обсязі, нею були припиненні обов`язки відповідачів щодо житлового будинку та встановленні права на нерухомість у позивачки як добросовісного набувача, тому є правові підстави визнати право власності на нерухомість за позивачкою, як добросовісним набувачем.

Керуючись ст.ст. 12, 76 - 81, 200, 258, 259, 264 - 265, 268, 280-289, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 16, 330, 388, 397, 657 ЦК України, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП- НОМЕР_1 ) право власності на:

-житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по АДРЕСА_1 ,

що належав ОСОБА_2 (рахується зареєстрованим за ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ) .

Заочне рішення може бути переглянуте Ренійським районним судом Одеської області за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

На рішення може бути подана апеляційна скарга позивачем до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст. 284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Вячеслав ДУДНИК