Справа №760/7163/24
УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

05 квітня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: 03058 м. Київ, вул. Машинобудівна, 8, каб. 8; e-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_2 ) про встановлення визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

25.03.2024 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - адвоката Марініченко В.К. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить суд:

- Встановити факт проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , станом на час відкриття спадщини в квартирі АДРЕСА_3 ;

- Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Справу фактично передано судді по реєстру 28.03.2024.

Мотиви, з яких виходить суд та застосовані ним норми права

При вивченні матеріалів справи судом встановлено наступне.

Як вказується у позові, рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 11.09.2023 у справі № 760/28627/20 ОСОБА_2 визначено додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зазначається, що під час ознайомлення представником позивача з матеріалами справи № 760/28627/20 з`ясувалось, що в матеріалах вказаної справи міститься заява про визнання позову, датована 09.03.2021 р., у якій підписантом вказано ОСОБА_1 та міститься підпис. Ознайомившись із вказаною заявою, позивач категорично заперечує факт її складання та підписання особисто ним.

Крім того, у позові ОСОБА_1 вказується, що у провадженні Солом`янського районного суду міста Києва (провадження відкрито 02.02.2024) перебуває справа № 760/2109/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Як свідчить аналіз бази даних комп`ютерної програми «Д-3» та Єдиного державного реєстру судових рішень:

- рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11.09.2023 у справі № 760/28627/20 в установленому законом процесуальному порядку наразі не оскаржувалось та набрало законної сили;

- ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 02.02.2024 у справі № 760/2109/24 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом (за правилами загального позовного провадження). Наразі підготовче засідання у справі призначено на 20.05.2024.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.04.2023 у справі № 357/8277/19 (провадження № 14-65цс22) викладену правову позицію за змістом якої:

«Рішення суду має остаточно вирішувати спір по суті та захищати порушене право чи інтерес. «Один спір - один процес» - це правило, якого Верховний Суд намагається дотримуватися і забезпечувати його через ухвалені правові висновки.»

Суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Тлумачення зазначених норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідками щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права (див. постанову Верховного Суду від 19.02.2021 у справі № 904/2979/20).

Подання позову з метою штучного поділу предмету спору у різних судових провадженнях замість подання зустрічної позовної заяви, відзиву та інших заяв по суті спору, який вже розглядається судом, не відповідає завданню правосуддя стосовно розгляду справ в розумні строки та містять ознаки маніпуляції, що є зловживанням процесуальними правами.

Подання такого позову суд розцінює як намір створення перешкод у розгляду іншої справи, яка вже розглядається судом.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що такі дії заявника підпадають під зловживання процесуальними правами.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На підставі викладеного, суд приходить висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 43, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич