Провадження № 2/638/6176/24
25 листопада 2024 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого Аркатової К.В.,
за участі секретаря судових засідань Шевченко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові, у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 08 квітня 2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Ізюма Харківської області, актовий запис: 58, відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу подружжя має трьох неповнолітніх синів:
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що у подружжя сімейне життя не склалося, сторони вже тривалий час живуть окремо, сім`я фактично припинила своє існування, оскільки сторони мають різні погляди на життя.
Ухвалою суду від 24 вересня 2024 року відкрито провадження у справі, сторонам повідомлено, що розгляд даної цивільної справи здійснюватиметься за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, та роз`яснено їм права, передбачені ст. 178-180, 191, 193, ч. 5 ст. 279 ЦПК України.
Позивач у позовній заяві просила провести розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, час на примирення просила не надавати.
Відповідач до суду не прибув, про дату, час та місце розгляду повідомлявся своєчасно та належним чином, відзиву у порядку статті 178 ЦПК України не надав.
Від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно
Питання про заочний розгляд справи вирішено окремою ухвалою суду.
Зважаючи на те, що сторони у судове засіання не прибули, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, врахувавши позиції сторін, суд дійшов наступних висновків.
Між сторонами укладено шлюб, зареєстрований 08 квітня 2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Ізюма Харківської області, актовий запис: 58, відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу подружжя має трьох неповнолітніх синів:
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Надалі у подружжя сімейне життя не склалося, сторони вже тривалий час живуть окремо, сім`я фактично припинила своє існування.
Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. При цьому примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Згідно з ч. 3 ст. 109 Сімейного кодексу України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинились, спільне господарство не ведуть, вже тривалий час кожен з подружжя живе своїм окремим життям і особистими інтересами, збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача.
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Зважаючи на викладене, а також враховуючи положення ст. 24 СК України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, суд приходить до висновку, що примирення між сторонами і збереження їх сім`ї виключається, тому шлюб між ними має бути розірваний.
Таким чином, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Питання про судові витрати суд вирішує на підставі ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, ст. ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 08 квітня 2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Ізюма Харківської області, актовий запис: 58, відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 .
Судові витрати залишити за позивачем.
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст заочного рішення складено 25 листопада 2024 року.

Головуючий