справа № 2-4268/10
провадження № 2-з/208/226/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

Головуючого судді: Гречаної В.Г.,

за участю секретаря судових засідань: Трусової А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кам`янське заяву представника позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 2-4268/10 за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

06.11.2024 року представник позивача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» Будьоний В.С. звернувся до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, мотивуючи його тим, що 04.11.2010 ухвалою Заводського районного суду м.Дніпродзержинська у справі № 2- 4268/10 задоволено заяву ПАТ КБ "Приватбанк" про забезпечення позову та накладено арешт на грошові кошти, рухоме та нерухоме майно, яке належить ОСОБА_2 , шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди стосовно цього майна, проводити його реєстрацію та перереєстрацію, здійснювати його відчуження.

21.06.2011року в межах виконавчого провадження № 27113984 з примусового виконання ухвали Заводського районного суду м. Дніпродзержинська у справі № 2-4268/10 державним виконавцем прийнято постанову про закінчення виконавчого провадження у зв`язку з фактичним виконанням рішення суду у повному обсязі. А також, з виписки за договором вбачається, що станом на 27.09.2024 року заборгованість Позичальника становить 00,00 грн. Оскільки на сьогоднішній день відсутня заборгованість ОСОБА_2 за укладеним з АТ КБ "Приватбанк" кредитним договором - відпала потреба у застосуванні заходів забезпечення позову, тому просить суд скасувати заходи забезпечення позову.

Заявник АТ КБ "Пиват Банк" в судове засідання не з`явився, разом із заявю надав клопотання про розгляд без участі його представника .

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що клопотання представника позивача, щодо скасування заходів забезпечення позову, підлягає залишенню без розгляду, з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 1,7,8 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Судом встановлено, що 04.11.2010 року Заводським районним судом м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області було вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, рухоме та нерухоме майно яке належить ОСОБА_2 .

Проте, з матеріалів справи вбачається, що 29.11.2010 р. ухвалою Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області, вжиті ухвалою судді Заводського районного суду м.Дніпродзержинська від 04.11.2010 року, заходи забезпечення позову у виді накладення арешту на грошові кошти, рухоме та нерухоме майно, яке належить ОСОБА_2 , ( АДРЕСА_1 ), шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди стосовно цього майна, проводити його реєстрацію та перереєстрацію, здійснювати його відчуження, скасовані.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи те, що вжиті заходи забезпечення позову у справі № 2-4268/10 вже було вирішено судом ухвалою від 29.11.2010 року, то суд, за таких обставин клопотання залишає без розгляду.

Керуючись ст. ст.158,260,352,354,44 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» Будьоного Віталія Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 2-4268/10 за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.Г. Гречана