Справа № 293/1234/24
Провадження № 2/293/529/2024
УХВАЛА

17 вересня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.

розглядаючи заяву ОСОБА_1 до

1. ОСОБА_2

2.Черняхівської селищної ради

3. Житомирської районної державної адміністрації

про визнання незаконним та скасування розпорядження щодо затвердження технічної документації встановлення меж у натурі земельної ділянки, скасування державної реєстрації земельної ділянки, припинення речових прав та їх обтяжень та визнання права власності на земельну ділянку

ВСТАНОВИВ:

06.08.2024 адвокат Колосінський І.А. як представник ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Черняхівської селищної ради, Житомирської районної державної адміністрації за змістом якої просить:

- визнати незаконним та скасувати розпорядження голови Черняхівської районної державної адміністрації в частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж у натурі (на місцевості) спірної земельної ділянки та передачі її у власність гр. ОСОБА_3 ;

- скасувати державну реєстрацію земельної ділянки площею 2,74 га, кадастровий номер :01:000:0454, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, дата державної реєстрації права (в державному реєстрі прав) 27 квітня 2021 року, орган, що здійснив державну реєстрацію права (в державному реєстрі прав) ОСОБА_4 , Черняхівська державна нотаріальна контора, Черняхівський районний нотаріальний округ, Житомирська область, номер запису 41714455;

- припинити усі речові права та їх обтяження, зареєстровані щодо земельної ділянки площею 3,6203 га, кадастровий номер :01:000:0454, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Черняхівської селищної ради Житомирської області;

- визнати за гр. ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:000:0454, що розташована на території Забрідської сільської ради, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

21.08.2024 суд у порядку ч. 8 ст. 187 ЦПК України сформував запит в ЄСІТС "Електронний суд" та отримав відповідь з ЄДДР № 749948 від 21.08.2024 щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 26.08.2024 суд заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав заявниці 7-денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Представник позивача отримав копію ухвали суду від 26.08.2024, шляхом направлення до його електронного кабінету, документ доставлено 27.08.2024 18:41:41.

Ухвала суду від 26.08.2024 направлена на адресу заявниці, що зазначена в позові.

11.09.2024 на адресу суду повернулось поштове рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №912, що адресоване ОСОБА_1 , з якого видно, що поштове відправлення вручено адресату 03.09.2024 особисто.

Згідно п.3 ч.6 ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Таким чином позивач чи її представник мали усунути виявлені недоліки позовної заяви до 10.09.2024 (включно).

Проте, з урахуванням строку на поштовий перебіг, визначений наказом Міністерства Інфраструктури України від 28.11.2013 № 958 "Про затвердження Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень" позивач чи її представник станом як на 10.09.2024 так і на 16.09.2024 у встановлений судом строк недоліки заяви не усунули.

Станом на 17 вересня 2024 року за даними автоматизованої системи діловодства Черняхівського районного суду Житомирської області, від позивачки чи її представника заява про усунення недоліків позовної не надходило, а тому наявні підстави для її повернення.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене та враховуючи те, що заява подана без додержання вимог передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зазначені в ухвалі суду недоліки позовної заяви усунуто не було, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

За ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Суд звертає увагу позивача , що недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Черняхівської селищної ради та Житомирської районної державної адміністрації про визнання незаконним та скасування розпорядження щодо затвердження технічної документації встановлення меж у натурі земельної ділянки, скасування державної реєстрації земельної ділянки, припинення речових прав та їх обтяжень та визнання права власності на земельну ділянку, вважати неподаною та повернути заявнику на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги через місцевий суд.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана: 17.09.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ