Провадження №2/760/701/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Усатової І.А.

при секретарі Омелько Г.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд -

ВСТАНОВИВ:

18.12.2023 позивач ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Рибалко Костянтина Станіславовича звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх вимог посилався на те, що він є рідним сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/3 частина квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Інші 1/3 частини зазначеної квартири належать позивачу, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 24.11.1999. Інша 1/3 частина цієї ж квартири належала батьку ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , єдиним спадкоємцем за законом якого є позивач, що підтверджується довідкою № 34/02-14 від 15.12.2023, що видана Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Макухою Оленою Олегівною.

Позивачем було отримано Витяг із реєстру спадкоємців, яким підтверджується, що заяв від інших осіб про прийняття спадщини від померлої ОСОБА_2 не надходило та відповідна спадкова справа не заведена.

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи Олени Олегівни із заявою про прийняття спадщини. Приватним нотаріусом КМНО Макухою Оленою Олегівною відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Отже, позивач зазначає, що своєчасно не звернувся до нотаріальної контори через поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю 1 місяць з дня набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.12.2023 ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19.02.2024 витребувано від приватного нотаріуса КМНО Макухи О. О. належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи № 4/2020 після смерті ОСОБА_2

23.02.2024 запитувані матеріали надійшли на адресу Солом`янського районного суду м. Києва.

У судове засідання позивач не з`явився, від його представника надійшла до суду заява про розгляд справи за їх відсутності. На задоволенні позову позивач наполягає та просить позов задовольнити у повному обсязі з підстав викладених в ньому.

У судове засідання відповідач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, спадкової справи, оцінивши зібрані докази в їхній сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 07.12.1971 року, актовий запис № 1590.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві 03.10.2019, актовий запис № 16355.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 30.01.2023. актовий запис № 2177.

Внаслідок смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла частка квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Власниками зазначеної квартири були ОСОБА_2 (мати позивача), ОСОБА_3 (батько позивача) та позивач у рівних частках кожний, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим Органом приватизації Жовтневої райдержадміністрації м. Києва від 24.11.1999.

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи Олени Олегівни із заявою про прийняття спадщини, але позивачу нотаріусом було відмовлено, оскільки позивачем був пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 в редакції Постанови Кабінету Міністрів України № 480 від 19.04.2022 року встановлено, що під час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. В подальшому до зазначеного положення були внесені зміни Постановою Кабінету Міністрів України № 719 від 24.06.2022. Відповідно до нової редакції, чинної на даний час, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Натомість Постановою Кабінету Міністрів України № 469 від 09 травня 2023 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» із 19 червня 2023 року була скасована вищезазначена норма і строки прийняття спадщини в Україні повертаються до довоєнних норм, тобто - дається шість місяців для того, щоб прийняти або відмовитися від спадщини.

Позивач звертаючись до суду з позовом зазначає, що у нього є 10 місяців для прийняття спадщини, на початку листопада 2023 року звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Макухи Олени Олегівни із метою подання заяви про прийняття спадщини, але позивачу нотаріусом було відмовлено оскільки був пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини і було роз`яснено, що якщо цей термін було пропущено з поважних причин, його можливо продовжити лише в судовому порядку. Позивач був впевнений, що строк для прийняття ним спадщини дорівнює 10 місяцям від дати смерті матері (до 29 листопада 2023 року) і ця прийнята норма буде діяти на період дії воєнного стану. Позивач не очікував, що орган держави скасує дану норму, а розраховував, що дана норма буде діяти поки буде діяти введений в державі воєнний стан.

На що суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує на те, що позивач дуже болісно пережив смерть матері, оскільки цій події передувала інша не менш важка - смерть батька.

Крім того, 25.11.2022 дружина позивача ОСОБА_4 отримала важку травму «закритий багатоуламковий перелом голівки правої променевої кістки зі зміщенням уламків. Закритий перелом с/з правої ліктьової кістки зі зміщенням уламків. Закритий перелом ДЕМ променевої кістки зі зміщенням уламків». 26.11.2022 дружина позивача була прооперована. Суд враховує тяжкість травми дружини позивача та погоджується з тим, що остання потребувала допомоги позивача.

Також позивачем звернуто увагу суду на те, що у нього є діти, які до моменту смерті матері позивача та по момент звернення до суду з позовом перебувають під наглядом лікарів, довідки про що позивачем було долучено.

Як було встановлено судом, позивач працює у ТОВ «НОВУС УКРАЇНА». Починаючи із 29 січня 2023 року по листопад 2023 року позивач неодноразово був у відрядженнях, у тому числі і за кордоном, а саме: в період із 20.07.2023 по 27.07.2023 у м. Вільнюс, Литовська Республіка; в період із 05.10.2023 по 06.10.2023 у м. Рівне та Тернопіль; в період із 21.10.2023 по 26.10.2023 у м. Мюнхен, Німеччина.

З урахуванням введення на території України правового режиму воєнного стану, постійних обстрілів, в тому числі на території міста Києва, повітряних тривог та блекаутів та, як наслідок, здійснення нотаріусами своїх обов`язків з урахуванням низки особливостей, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасного звернення до нотаріуса після смерті ОСОБА_2 що також може вважатись поважною причиною та підставою для встановлення додаткового строку на прийняття спадщини.

У зв`язку з цим позивач не зміг реалізувати своє право на отримання спадщини вчасно.

Суд приймає до уваги всі наведені вище обставини та вважає їх поважними причинами пропуску строку на прийняття спадщини.

Позивачем доведено те, що, після смерті матері позивач та його дружина ОСОБА_4 щомісячно сплачували комунальні платежі, які стосуються відповідної квартири.

Також суд звертає увагу на той факт, що власником 1/3 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 24.11.1999 року, є сам позивач.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

«Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційним, оскільки позивач втрачає право на успадкування майна, яке залишилося, після смерті спадкодавця. Спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для позивача занадто надмірним тягарем неспіврозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді справ Суди мають враховувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Суди мають враховувати, чи пропущений позивачами строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Дана правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц.

Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує, які причини є поважними.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій.

Суд приймає до уваги, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Враховуючи викладене, зважаючи, що спадщина після смерті ОСОБА_2 на час розгляду справи ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не порушить прав та інтересів інших осіб, а позивач не зміг з поважних причин звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, врахувавши конкретні обставини цієї справи, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що право позивача підлягає судовому захисту шляхом надання додаткового строку для прийняття спадщини строком в один місяць з дня набрання цим рішенням законної сили, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладено та керуючись ст.ст. 16, 203, 215, 217, 256, 261, 267, 525, 536, 559, 629, 638, 1272 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ), додатковий строк для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в один місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_2 .

Відповідач: Київська міська рада, 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, .

Суддя: І. А. Усатова