Справа № 274/5099/21 Провадження № 2/0274/51/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.24 р. м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі - Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 ,
до1) ОСОБА_3 , законним представником якого є ОСОБА_4 , представником якого є ОСОБА_5 , 2) ОСОБА_6 , 3) ОСОБА_4 ,
провизначення додаткового строку для подання заяви прийняття спадщини, встановлення факту нікчемності договору купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась з позовом, у якому просить:

- визнати поважними причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк - три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складається з 46/100 ідеальних частин житлового будинку по АДРЕСА_1 ;

- встановити (констатувати) в мотивувальній частині рішення факт нікчемності договору купівлі - продажу 46/100 ідеальних частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , посвідченого 17.05.2016 р. приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Ганною Василівною, який не породжує собою правових наслідків для набувача - ОСОБА_4 .

Позов обґрунтованим тим, що ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті рідного дядька - ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини. У квітні 2016 р. ОСОБА_1 поїхала у Царичанський район Дніпропетровської області до її зведених діда та баби, у яких вона залишилася на тривалий час, та повернулась до м. Бердичева без паспорта. На початку січня 2017 р. ОСОБА_1 терміново виїхала туди ж, та повернулася до м. Бердичева лише 23.01.2017 р. з паспортом, тобто за межами строку, встановленого для прийняття спадщини. Через відсутність паспорта ОСОБА_1 не могла подати нотаріусу у межах встановлено строку заяву про прийняття спадщини після смерті дядьки - ОСОБА_7 . Також ОСОБА_1 потерпіла від групового шахрайства, вчиненого після смерті дядьки - ОСОБА_7 , щодо 46/100 ідеальних частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , що встановлено вироком Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21.05.2019 р. у справі № 274/3136/17.

ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 просять відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що ОСОБА_1 не подала доказів поважності причин пропуску строку звернення з заявою для прийняття спадщини, вона могла подати таку заяву поштою. Обставини, які були встановлені вироком Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21.05.2019 р. у справі № 274/3136/17, взагалі не мають значення, оскільки не перешкоджали ОСОБА_1 подати заяву про прийняття спадщини. Вимога ОСОБА_1 встановити (констатувати) в мотивувальній частині рішення факт нікчемності договору купівлі - продажу є неналежним способом захисту права, заявлення такої вимоги суперечить процесуальному законодавству. Взагалі, між ними та ОСОБА_1 відсутній спір, так як вони згодні, щоб ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини та оформила право власності на належну їй частку у 46/100 частках житлового будинку по АДРЕСА_1 , однак ОСОБА_1 перебуває за межами України та такої заяви не подає.

Судом з`ясовано, що 16.10.2018 р. ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.А. з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті дядька - ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте постановою від 16.10.2018 р. зазначеного нотаріуса їй було відмовлено у видачі такого свідоцтва у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини після ОСОБА_7 , що підтверджується цією постановою (а. с. 17).

Відповідно до частини третьої статті 1268, частин першої та другої статті 1269 Цивільного кодексу України сспадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

З наведеного, а також зі змісту позовної заяви вбачаться, що ОСОБА_1 на час відкриття спадщини постійно з дядьком - ОСОБА_7 , не проживала, а тому для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня його смерті (ІНФОРМАЦІЯ_1.), проте не зробила цього.

Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з абзацами першим та другим пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_7 , і лише за їх відсутності - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Між тим, ОСОБА_1 не подала доказів, що ОСОБА_8 , ОСОБА_11 та ОСОБА_4 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_7 , тобто що вони є належними відповідачами у справі.

При цьому Суд наголошує, що ОСОБА_1 мала можливість подати такі докази, зокрема, відповідну довідку приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.А., складену за матеріалами спадкової справи щодо ОСОБА_7 , або інші копії документи з матеріалів цієї спадкової справи, отримати які вона мала право в силу положення частини сьомої статті 8 Закону України "Про нотаріат": довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії. У разі смерті особи чи визнання її померлою такі довідки видаються спадкоємцям померлого.

У разі ж відмови приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.А. у видачі такої довідки або інших копії документів з матеріалів спадкової справи ОСОБА_1 могла подати до Суду клопотання про їх витребування, додавши до нього докази такої відмови нотаріуса.

Враховуючи викладене, Суд вважає, що ОСОБА_1 не довела, що ОСОБА_8 , ОСОБА_11 та ОСОБА_4 є належними відповідачами у справі, що є підставою для відмови у задоволенні позову в частині вимог про визнання поважними причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини та визначення додаткового строку - три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Також Суд зазначає, що, як вже вказувалось вище, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третья статті 1272 Цивільного кодексу України).

Абзацом шостим пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, у якості поважних причин неподання у встановлений законодавством України строк заяви про прийняття спадщини після смерті дядька - ОСОБА_7 , ОСОБА_1 посилається на те, що у квітні 2016 р. вона поїхала у Царичанський район Дніпропетровської області до її зведених діда та баби, у яких вона залишилася на тривалий час, та повернулась до м. Бердичева без паспорта. На початку січня 2017 р. ОСОБА_1 терміново виїхала туди ж, та повернулася до м. Бердичева лише 23.01.2017 р. з паспортом, тобто за межами строку, встановленого для прийняття спадщини. Через відсутність паспорта ОСОБА_1 не могла подати нотаріусу у межах встановлено строку заяву про прийняття спадщини після смерті дядьки ОСОБА_7 .

Згідно з частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_1 не довела цих обставин (будь-яких доказів на їх підтвердження нею не подано).

Крім того, навіть якщо виходити з того, що ці обставини відповідають дійсності, то ОСОБА_1 не довела, що вона не мала об`єктивної можливості:

- перебуваючи у Царичанському районі Дніпропетровської області у її зведених діда та баби, подати поштою заяву (повідомлення, телеграму) про прийняття спадщини, що передбачалось Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 р. № 296/5 (зокрема, пунктом 2.1 Глави 10: спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини);

- перебуваючи у м. Бердичеві після повернення з Царичанського району Дніпропетровської області від її зведених діда та баби, повернутися туди, забрати свій паспорт, повернутися до м. Бердичева та до 13.11.2016 р. подати заяву про прийняття спадщини після смерті дядька - ОСОБА_7 .

Посилання ОСОБА_1 на те, що вона потерпіла від групового шахрайства, вчиненого після смерті дядька - ОСОБА_7 , щодо 46/100 ідеальних частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , що встановлено вироком Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21.05.2019 р. у справі № 274/3136/17, взагалі є недоречним, так як злочинні дії, про які йдеться у вироку (а. с. 45 - 51), жодним чином не перешкоджали ОСОБА_1 протягом шести місяців з дня відкриття спадщини після смерті дядька - ОСОБА_7 , тобто з ІНФОРМАЦІЯ_1., подати заяву про прийняття спадщини.

Таким чином невчинення ОСОБА_1 дій з прийняття спадщини після смерті дядька - ОСОБА_7 , не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними, що також є підставою для відмови у задоволенні позову в частині вимог про визнання поважними причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини та визначення додаткового строку - три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимога ОСОБА_1 встановити (констатувати) в мотивувальній частині рішення факт нікчемності договору купівлі - продажу 46/100 ідеальних частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , посвідченого 17.05.2016 р. приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу Вовк Г.В., який не породжує собою правових наслідків для набувача - ОСОБА_4 , за своїм змістом не є позовною вимогою, так як висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог має зазначатися виключно у резолютивній частині рішення (пункт 1 частин п`ятої статті 265 Цивільного процесуального кодексу України).

Розглядаючи справу, заважаючи на позовні вимоги ОСОБА_1 (визнання поважними причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини та визначення додаткового строку - три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), Суд не вбачає потреби для з`ясування обставин щодо нікчемності договору купівлі - продажу 46/100 ідеальних частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , так як вони не мають значення для вирішення спору.

Підсумовуючи наведене, Суд відмовляє у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 141, 258, 259, 263 - 265 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

У задоволені позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП (за даними відзвиву) НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут

Повне рішення складено 13.05.2024 р.