Справа № 201/4295/24
Провадження № 2/201/2376/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Демидової С.О.,

з секретарем судового засідання Галко С.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області, треті особи: Приватний нотаріус Сахова Марина Андріївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 06 березня 2022 року № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальна підсудність судових справ Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області визначена за Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська.

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 15 квітня 2024 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області, треті особи: Приватний нотаріус Сахова Марина Андріївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

У позовній заяві позивач просить визначити додатковий строк з дня набрання рішенням суду законної сили, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

В обґрунтування своїх вимог, позивач у позовній заяві посилався на те, що син позивача - ОСОБА_2 , - сержант полку ОСОБА_3 , командир мінометного відділення, беручи участь в заходах оборони України від збройної агресії РФ, потрапив у повне оточення ворогом на заводі ОСОБА_4 , після чого потрапив в полон.

Перебуваючи в полоні, ОСОБА_2 загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 внаслідок теракту у виправній колонії ОСОБА_5 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина: - на 1/4 частку у складі квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ; - на 100% квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .

Після отримання інформації про його смерть, ОСОБА_1 зверталася за консультацією до приватних нотаріусів, які пояснювали, що заяву про прийняття спадщини вона може подати протягом 10 місяців з дня реєстрації смерті сина, яка буде вказана у свідоцтві про смерть, але свідоцтва у ОСОБА_1 на той час не було.

В подальшому, протягом 2022-2023 року відбувалися репатріаційні заходи, ОСОБА_1 здавала тести ДНК, чекала відповідей, розшукувала сина самостійно.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 , отримала свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , в якому вказано, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 17 червня 2023 року було складено актовий запис № 11024.

При цьому, у вказаному свідоцтві не було вказано місце народження ОСОБА_2 . Звернувшись за консультацією до нотаріуса, ОСОБА_1 повідомили, що у свідоцтві про смерть має бути вказано місце народження померлого. Відсутність вказаних даних у свідоцтві про смерть перешкоджає ідентифікації особи померлого та й встановленні його родинних зв`язків із ОСОБА_1 , тому їй необхідно отримати свідоцтво про смерть, у якому вказані дані про місце народження померлого сина.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 отримала свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , в якому вказано, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 17 червня 2023 року було складено актовий запис № 11024. У даному свідоцтві про смерть було вказано місце народження її загиблого сина ОСОБА_2 . На той час ОСОБА_1 розуміла, що має 10 місяців від 17 червня 2023 року, тобто до 17 квітня 2024 року на відкриття спадкової справи та подання заяви про прийняття спадщини за сином.

При цьому, від пережитого, у 2023 році стан здоров`я ОСОБА_1 значно погіршився, почалися проблеми з хребтом, у час загострень хвороби ОСОБА_1 майже не могла вільно пересуватися, постійно проходила лікування та медичні огляди. Вказане підтверджуються медичною документацією.

На початку лютого 2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сахової М.А. для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, за померлим сином ОСОБА_2 яка листом роз`ясненням від 13 лютого 2024 року № 61/04-16 відмовила у відкритті спадкової справи у зв`язку з пропуском строку звернення.

Відповідач не скористався своїм правом на подачу відзиву.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 15 квітня 2024 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. (а.с.36).

Ухвалою судді від 16 квітня 2024 року відкрито загальне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області, треті особи: Приватний нотаріус Сахова Марина Андріївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с.37-38).

Ухвалою суду від 25 червня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу для розгляду по суті. (а.с.73-74).

14 травня 2024 року та 11 липня 2024 року від третьої особи надійшли заяви про розгляд справи без її участі. (а.с.65).

12 вересня 2024 року представник позивача подав заяву, в якій просив розглядати справу без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини встановленні судом

Згідно свідоцтва про народження НОМЕР_3 від 17 травня 1996 року ОСОБА_2 його матір`ю є ОСОБА_1 . (а.с.17).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 , отримала свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , в якому вказано, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 17 червня 2023 року було складено актовий запис № 11024. (а.с.24).

13 вересня 2023 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , в якому вказано, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 17 червня 2023 року було складено актовий запис № 11024. У даному свідоцтві про смерть було вказано місце народження її загиблого сина ОСОБА_2 (а.с.23).

У 2023 році стан здоров`я ОСОБА_1 значно погіршився, що підтверджується:

- висновком ДУ Науково-практичний медичний центр дитячої кардіології та кардіохірургії» від 31.10.2023 року, відповідно до якого у ОСОБА_1 виявлено: Початкові дегенеративно-дистрофічні зміни попереково-крижового відділу хребта, ускладнені екструзією м/х диску в сегменті L4-L5, вибуханнями L3-L4, L5-S1. Вторинний дуальний стеноз вказаної локалізації. Ознаки формування низхідного компоненту в сегменті L4-L5 м.х диску; (а.с.19).

- направленням сімейного лікаря на консультацію нейрохірурга від 21.11.2023 року; (а.с.18).

- направленням сімейного лікаря на стаціонарне лікування загального напрямку від 21.11.2023 року; (а.с.21).

- консультативним висновком спеціаліста Комунального некомерційного підприємства «Обласна лікарня інтенсивного лікування м. Маріуполя» від 23.11.2023 року, яким ОСОБА_1 встановлено діагноз: Остеохондроз хребта з больовим, м`язово-топічним, правобічним, корінцевим синдромами. Рекомендовано: Оперативне лікування. (а.с.20).

Матеріалами справи підтверджується, що померлому ОСОБА_2 , на підставі права власності належала квартира за адресою АДРЕСА_2 . (а.с.22) та право на квартири за адресою АДРЕСА_1 . (а.с.25).

На початку лютого 2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сахової М.А. для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, за померлим сином ОСОБА_2 яка листом роз`ясненням від 13 лютого 2024 року № 61/04-16 відмовила у відкритті спадкової справи у зв`язку з пропуском строку звернення. (а.с.16).

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначено частиною другою вказаної статті.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 зазначено, що позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо (пункт 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23).

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, наявність неприязних стосунків, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини тощо.

Подібні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18, від 14 лютого 2024 року у справі № 357/8183/22.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанови Верховного Суду від 11 липня 2022 року у справі № 650/48/20, від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21, від 14 лютого 2024 року у справі № 754/3327/22).

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач, звертаючись до суду із позовом, серед поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини вказує на те, що її син був військовим та загинув на окупованій території, 29 липня 2022 року, однак вірне свідоцтво про його смерть позивач отримала лише 13 вересня 2023 року, крім того позивач мала ряд проблем із здоров`ям про що свідчать медичні документи в матеріалах справи.

Отже, наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, можуть бути визнані судом поважними, оскільки, самі по собі ці обставини свідчать про поважність причин пропуску зазначеного строку, та позивачем надано допустимі та належні докази на підтвердження поважності пропуску для подання заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Обставини, які викладені позивачем, зокрема початок збройної агресії російської федерації щодо України, перебування сина військового в м. Маріуполі, та той факт, що позивач мала оформлювати належним чином документи, та її стан здоров`я, обґрунтовують поважність причин пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Відтак, причини пропуску встановленого законом строку суд вважає поважними, а тому вважає можливим задовольнити позовні вимоги позивача та визначити йому додатковий строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 76, 78, 81, 141, 259, 263-265, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області, треті особи: Приватний нотаріус Сахова Марина Андріївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення буде складено 17 вересня 2024 року.

Суддя С.О. Демидова