Провадження №2/712/624/24
УХВАЛА

Іменем України

07 травня 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі головуючого судді Стеценко О.С., за участю представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 (від ОСОБА_3 ), розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Черкаська міська рада про скасування державної реєстрації земельних ділянок та про визначення порядку користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до відповідачів, в якій просить: скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :02:007:0041 у Державному земельному кадастрі (площа 0,1 га); скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :02:007:0039 у Державному земельному кадастрі (площа 0,0133 га); визначити порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 площею 1131 кв.м., яка рішенням виконкому Черкаської міської ради № 644 від 27.12.1995 надана в користування; стягнути з відповідачів судові витрати.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.11.2023 відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

Відповідачем ОСОБА_5 подано до суду зустрічну позовну заяву, в якій позивач за зустрічним позовом просить зобов`язати ОСОБА_4 за власний рахунок усунути перешкоди у користуванні нерухомим майном ОСОБА_5 , а саме житловим будинком АДРЕСА_4 шляхом знесення самочинно збудованих прибудов літ.літ. а4, а5, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_5 .

Представник позивача заперечив проти прийняття зустрічного позову, оскільки первісний та зустрічний позови, на його думку, не пов`язані між собою.

Представник відповідача ОСОБА_3 просив прийняти зустрічний позов до розгляду.

Відповідач ОСОБА_5 до судового засідання не прибула, про час та місце слухання справи належним чином повідомлена, причини неявки суду не повідомила.

Представник третьої особи до судового засідання не прибув, надав заяву про розгляд справи без їх участі.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову до розгляду, суд виходить з такого.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів. По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в ухвалах від 17.11.2020 у справі №911/58/20, від 20.05.2020 у справі №922/618/20.

Зважаючи на положення ч. 2 ст. 193 ЦПК України, суд зазначає, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Зі змісту первісного та зустрічного позовів вбачається, що всупереч приписам ч.2 ст.193 ЦПК України первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, обґрунтовані різними доказами, що, в свою чергу, свідчить про відсутність повної взаємної пов`язаності первісного позову із зустрічним.

Окрім того, задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Прийняття та вирішення такого зустрічного позову не доведе відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, оскільки задоволення зустрічного позову не потягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Спільний розгляд первісного та зустрічного позову не є доцільним у даному випадку, оскільки це суттєво утруднить розгляд справи, у зв`язку з поєднанням у спорі позовних вимог, що виникають з різних підстав, а також з необхідністю дослідження значного обсягу необхідних доказів на підтвердження правових позицій учасників процесу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позов не пов`язані між собою, а сумісний розгляд первісного позову та зустрічного не сприятиме правильному вирішенню спору та скорішому відновленню прав та законних інтересів сторін, а тому зустрічні позовні вимоги мають розглядатися в окремому провадженні.

Крім того, відповідно до статті 193 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Ухвалою суду від 03.11.2023 відповідачу надано строк у п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позов із урахуванням вимог ст. 178 ЦПК України.

Ухвала повернулась суду невручена 27.12.2023.

У подальшому відповідач отримала поштову кореспонденцію від суду 14.02.2024, про що свідчить поштове відправлення № 962.

Натомість із зустрічним позовом звернулася 28.03.2024, тобто з порушенням строку, встановленого ст. 193 ЦПК України.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Питання щодо поновлення строку подання зустрічного позову позивач за зустрічним позовом не порушує.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

За указаних підстав, зустрічну позовну заяву слід повернути ОСОБА_5 .

Керуючись ст.ст. 193, 194, 197, 198, 259-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 про усунення перешкод у користування нерухомим майном повернути ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 08.05.2024.

Суддя: О.С. Стеценко