УХВАЛА

28 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 575/675/19

провадження № 61-4350св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великописарівського районного суду Сумської області

від 21 листопада 2022 року, додаткове рішення Великописарівського районного суду Сумської області від 09 грудня 2022 року, постанову Сумського апеляційного суду

від 23 лютого 2023 року та додаткову постанову Сумського апеляційного суду

від 06 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення порядку землекористування та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог і рішень судів

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулась з позовом в якому просила:

- встановити порядок користування земельними ділянками, розташованими за адресами: АДРЕСА_1 , згідно правовстановлюючих документів, технічної документації на вказані земельні ділянки та/або висновку відповідної земельно-технічної експертизи;

- зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом сприяння встановлення твердих меж, відновлення межових знаків в натурі на земельну ділянку на АДРЕСА_2 , кадастровий номер 0:02:018:0195, з боку суміжної земельної ділянки на

АДРЕСА_2 ;

- зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом сприяння встановленню твердих меж, відновлення межових знаків в натурі на земельну ділянку на АДРЕСА_2 , кадастровий номер 0:02:018:0195, з боку суміжної земельної ділянки на

АДРЕСА_2 ;

- зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 сприяти відновленню меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) на підставі правовстановлюючих документів, раніше розробленої та затвердженої документації із землеустрою та/або висновку відповідної земельно-технічної експертизи щодо земельних ділянок, розташованих за вказаними адресами на АДРЕСА_3 , АДРЕСА_2 та АДРЕСА_4 . У разі відсутності такої документації зобов`язати відповідачів розробити технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок за вказаним адресами на АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 в натурі (на місцевості).

Великописарівський районний суд Сумської області рішенням від 21 листопада

2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовив.

Великописарівський районний суд Сумської області додатковим рішенням

від 09 грудня 2022 року стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2

7 500 грн судових витрат та стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3

6 000 грн у відшкодування судових витрат.

Сумський апеляційний суд постановою від 23 лютого 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення, а рішення Великописарівського районного суду Сумської області від 21 листопада 2022 року та додаткове рішення Великописарівського районного суду Сумської області від 09 грудня 2022 року без змін.

Додатковою постановою від 06 квітня 2023 року Сумський апеляційний суд стягнув з

ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 витрати на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції в розмірі по 1 500 грн.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У травні 2023 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Великописарівського районного суду Сумської області від 21 листопада

2022 року, додаткове рішення Великописарівського районного суду Сумської області від 09 грудня 2022 року, постанову Сумського апеляційного суду від 23 лютого

2023 року та додаткову постанову Сумського апеляційного суду від 06 квітня

2023 року в якій просить оскаржені судові рішення скасувати, а справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Верховний Суд ухвалою від 18 травня 2023 року відкрив провадження та витребував справу № 575/675/19 з Великописарівського районного суду Сумської області.

Справа № 575/675/19 надійшла до Верховного Суду 29 травня 2023 року.

Позиція та висновки Верховного Суду

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про виклик її у судове засідання

У касацій скарзі ОСОБА_1 заявила клопотання про виклик її у судове засідання.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частина друга).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення

від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Axen v. Germany», § 28).

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховний Суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

З огляду на вказане касаційна скарга розглядається без повідомлення та виклику учасників справи.

Отже, оскільки ЦПК України передбачає можливість розгляду справи у письмовому провадженні без виклику учасників справи, аргументи про розгляд справи за участю сторін у справі є непереконливими, тому відсутня необхідність у виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за її участі.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення порядку землекористування та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Великописарівського районного суду Сумської області від 21 листопада 2022 року, додаткове рішення Великописарівського районного суду Сумської області від 09 грудня 2022 року, постанову Сумського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року та додаткову постанову Сумського апеляційного суду від 06 квітня 2023 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров