ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/630/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2024 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого судді Кулика С.В., при секретарі Скобіоли О.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва звернувся представник ТОВ «Євро-Реконструкція» з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач є надавачем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води в будинку АДРЕСА_1 . Відповідачі зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 . Позивач належним чином виконав перед відповідачами, своє зобов`язання щодо надання послуг з постачання централізованого опалення та постачання гарячої води, проте відповідачі своєчасно з жовтня 2016 року не здійснюють оплату за отримані послуги централізованого опалення та з серпня 2017 року за отримані послуги з гарячого водопостачання, в результаті чого утворилась заборгованість яка станом на 23.02.2022 року складає 157114,76 грн. У зв`язку із чим позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просив стягнути солідарно з відповідачів заборгованість у розмірі 157114,76 грн., яка складається з: 126556,34 грн., сума заборгованості за послуги з постачання централізованого опалення та постачання гарячої води, 21289,91 грн. - інфляційна складова боргу, 9268,51 грн., - три відсотки річних.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 27.12.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позов просив задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Відповідачі, в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Від адвоката Лашутіна С.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшов відзив. В обґрунтування якого зазначено, що згідно наданих розрахунків позивача, за отримання послуг з централізованого опалення за період часу з жовтня 2016 року по березень 2023 року утворилась заборгованість в сумі 37864,77 грн., та за отримання послуг гарячого водопостачання за період з серпня 2017 року по березень 2023 року утворилась заборгованість в сумі 88691,51. Зазначив, що борг який виник за період з жовтня 2016 року по грудень 2019 року включно не підлягає задоволенню у зв`язку з закінченням строку позовної давності. Окремо зазначив, що за змістом постанови Кабінету Міністрів України № 206 від 05.03.2022 року «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану»: в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про ведення воєнного стану в Україні», Кабінет Міністрів України постановляє: до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. Тому нарахування пені, інфляційних витрат та трьох відсотків річних, які здійснені позивачем з 24 лютого 2022 року, є такими, що заборонені чинним законодавством, та не підлягають стягненню, з урахуванням викладеного вважає, що позовні вимоги в частині нарахування інфляційних втрат та 3% річних за період з 21.02.2022 року по 28.02.2023 року задоволенню не підлягають.

Крім того від адвоката Лашутіна С.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшла заява про застосування позовної давності та заява про розгляд справи без участі відповідача ОСОБА_1 .

Інші учасники в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в обґрунтування якого зазначено, що згідно з доданого до позовної заяви розрахунку суми заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та бухгалтерської довідці за послуги з постачання гарячої води, чітко вказано, що заборгованість обліковується станом на 01.03.2022 року( з урахуванням сплат у лютому 2022 року) яка виникла до введення в дію воєнного стану в країні, а саме до 23.02.2022 року.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши докази по справі у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч.7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-ІV (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання.

Відповідно до ч.1 ст. 634 Цивільного кодексу України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

З відповіді з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 .

Законом України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-ІV (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) визначено основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-ІV (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація). Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником.

Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" №1875-ІV (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. (висновки Верховного Суду України, викладені у постанові від 30 жовтня 2013 року у справі за № 6-59цс13; висновки Верховного Суду/Касаційного цивільного суду у постанові від 10 грудня 2018 року у справі за № 638/11034/15)

Крім того, відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» відповідач є споживачем комунальних послуг.

Даним Законом передбачено, що під договором слід розуміти усну чи письмову угоду між споживачем та виконавцем послуг. Цей Закон також передбачає оформлення письмової угоди через посередництво квитанцій та інших розрахункових документів.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-ІV (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) споживачі зобов`язані оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Відповідно до п.п. 18, 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. № 630 розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем), якщо договором не встановлено інший строк. Споживач зобов`язаний оплачувати послуги в установлені договором строки.

Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власник та наймач квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово - комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VIII споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VIII індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачі не належним чином сплачують за надані їм житлово-комунальні послуги, у зв`язку з чим, згідно з розрахунком наданим позивачем, з жовтня 2016 року за ними утворилась заборгованість, яка станом на 23.02.2022 року складає 126556,34 грн., - заборгованість за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення, 21289,91 грн., інфляційна складова боргу, 9268,51 грн., - 3% річних.

Статтею 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості

Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи те, що правовідносини, які передбачають обов`язок споживача оплатити фактично надані житлово-комунальні послуги та право замовника послуг вимагати відповідної плати, є за своєю правовою природою грошовим зобов`язанням, тому за прострочення його виконання підлягають застосуванню наслідки, передбачені ч.2 ст.625 ЦК України щодо стягнення інфляційних нарахувань та трьох процентів річних від простроченої суми (висновки Верховного Суду України, викладені у постанові від 30 жовтня 2013 року у справі за № 6-59цс13).

Статтею 541 ЦК України визначено, що солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання.

Згідно ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідачами, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати наданих житлово-комунальних послуг та відсутності заборгованості перед позивачем по оплаті цих послуг.

Разом з тим, відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ч.4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Відповідачами було заявлено клопотання про застосування строків позовної давності.

Статтею 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ст. 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, позовна давність починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Як вбачається з матеріалів справи та розрахунку заборгованості позивач звернувся до суду 06 грудня 2022 року з вимогами починаючи з 01 серпня 2017 року, тобто з пропуском встановленого ст. 257 ЦК України строку позовної давності.

Згідно з приписами статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Таким чином, позовна давність пов`язується із судовим захистом суб`єктивного права особи в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Якщо упродовж установлених законом строків особа не подає до суду відповідного позову, то за загальним правилом ця особа втрачає право на позов у розумінні можливості в судовому порядку здійснити належне їй цивільне майнове право. Тобто сплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов`язаної особи.

Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском строку позовної давності. Тому, дане питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу по суті заявлених вимог.

До висновку про поважність причин пропуску строку позовної давності можна дійти лише після дослідження усіх фактичних обставин та оцінки доказів у кожній конкретній справі. При цьому, поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим.

Таким чином з врахуванням викладеного, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з урахуванням штрафних санкцій з 01 серпня 2017 року до 06 грудня 2019 року, в зв`язку з пропуском позивачем строку позовної давності в даній частині.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає встановленим факт порушення прав позивача, тому позовні вимоги щодо солідарного стягнення з відповідачів за період з 06 грудня 2019 року по 22 лютого 2022 року за послуги з постачання централізованого опалення та водопостачання у розмірі 60584,90 грн., інфляційні витрати у розмірі 11295,23 грн., - 3%- річних у розмірі 4028,49 грн., підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у сумі 2481,00 грн. а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати за сплату судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (позовні вимоги підлягають задоволенню на: 75908,62 грн. *100% : 157114,76 грн. ціна позову = 48,31 %), тобто 48,31% від ціни позову (48,31% *2481,40 грн. : 100%), що складає 1198,57 грн.

Керуючись ст.ст. 509, 525, 526, 610, 625 ЦК України, ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268, 274, 279, 280-289 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідоме, які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 20) заборгованість за послуги з постачання гарячої води та централізованого опалення у розмірі 60584,90 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 11295,23 грн., 3% річних у розмірі 4028,49 грн.

Стягнути в дольовому порядку з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідоме, які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» (, місцезнаходження: м. Київ, вул. ГнатаХоткевича, 20) судові витрати по справі у вигляді судового збору в сумі 1198 грн. 57 коп.

В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція», , м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 20.

Відповідачі: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідоме, які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2

Суддя С.В. Кулик