Справа № 496/7027/24
Провадження № 2/496/3018/24
У Х В А Л А

04 листопада 2024 року Суддя Біляївського районного суду Одеської області Пендюра Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення коштів та стягнення моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду із позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача на свою користь збитки, грошові кошти у розмірі 34165 грн 76 к. та моральну шкоду у розмірі 34165 грн 76 к.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишення її без руху з наступних підстав.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному порядку.

У позовній заяві зазначено, що ціна позову складає 31465 грн 76 к. (курс НБУ станом на 28.03.2018 року). Водночас, із прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачка просить стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти у розмірі 31465 грн 76 к. та моральну шкоду у розмірі 31465 грн 76 к., тобто загальна сума грошових коштів, яка стягується, становить 68331 грн 52 к. Отже, позовна заява містить невірну ціну позову.

Відповідно до п. п. 5, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Однак в порушення вказаних вимог позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Окрім того, ані позовна заява, ані матеріали, додані до неї, не містять доказів на підтвердження того, що позивачка, яка має прізвище « ОСОБА_3 », є матір`ю ОСОБА_4 .

Згідно положень ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з п. 5.26 ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Але документи, додані позивачкою до позовної заяви, не завірені належним чином, оскільки не містять відміток, які складаються з таких елементів: «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Окрім того, копія робочого проекту газопостачання житлового будинку АДРЕСА_1 на 3-х аркушах, яка долучена позивачкою до позовної заяви, є нечитабельною.

Таким чином, позивачці слід належним чином засвідчити копії доданих до позовної заяви документів, а також надати копію вказаного проекту в належній якості.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пп. 1, 5 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду фізичною особою позовної заяви про відшкодування моральної шкоди у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 році з 01 січня становить 3028 грн.

Позивачкою заявлено дві вимоги майнового характеру, отже судовий збір за подання даної позовної заяви повинен бути сплачений позивачкою у загальному розмірі 4239 грн 20 к. (за вимогу про стягнення збитків 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211 грн 20 к., та за вимогу про стягнення моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028 грн).

Однак в матеріалах, доданих до позовної заяви, відсутня квитанція про сплату позивачкою судового збору у зазначеному розмірі.

За таких обставин позивачці за подачу даного позову до суду необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4239 грн 20 к. та надати оригінал квитанції до суду.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини»).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення коштів та стягнення моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позиваці, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга в частині визначення розміру судового збору протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області.

Повне судове рішення складено 04.11.2024 року.

Суддя Л.О. Пендюра