Головуючий у суді першої інстанції: Осаулова Н.А.
У Х В А Л А

21 лютого 2024 року місто Київ

справа 381/2719/23

провадження№22-ц/824/5835/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.,

вирішуючи питання про прийняття апеляційної скарги Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» в особі Уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» Грошової Світлани Василівнина рішення Фастівського районного суду Київської області від 11 вересня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Фастівського районного суду Київської області від 11 вересня 2023 року частково задоволено позовні вимоги АТ«АКБ «Конкорд» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Не погоджуючись з рішенням суду, 24 листопада 2023 року, засобами поштового зв`язку представник АТ «АКБ «Конкорд» в особі Уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «АКБ «Конкорд» подала апеляційну скаргу, текст якої містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 грудня 2024 року апеляційну скаргу АТ «АКБ «Конкорд» в особі Уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «АКБ «Конкорд» на рішення Фастівського районного суду Київської області від 11 вересня 2023 року залишено без руху для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення, оскільки, підстави для поновлення строку, зазначені в апеляційній скарзі визнані судом не поважними.

На викоанання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 14 грудня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху, 25 грудня 2023 року представник АТ «АКБ «Конкорд» в особі Уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «АКБ «Конкорд» - адвокат Прядка Т.М. засобами поштового зв`язку подала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 січня 2024 року АТ «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» в особі Уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» строк для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Фастівського районного суду Київської області від 11 вересня 2023 року строком, до десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Продовжуючи строк для усунення недоліків у суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що до 01 листопада 2023 року позивачем строк на апеляційне оскарження рішення Фастівського районного суду Київської області від 11 вересня 2023 року був пропущений з поважних причин.

Разом з тим, строк на подання апеляційної скарги з 01 листопада 2023 року по 24 листопада 2024 року пропущений без поважних причин.

Ані в апеляційній скарзі ані в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження від 25 грудня 2023 року скаржником не наведено жодних поважних причин пропуску цього строку.

А відтак, скаржнику необхідно зазначити, які інші об`єктивні перешкоди в період з 01 листопада 2023 року по 24 листопада 2023 року (включно) унеможливлювали подання апеляційної скарги та надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

30 січня 2024 року, на виконання вимог ухвали суду про продовження строку для усунення недоліків, від представник позивача - адвоката Прядки Т.М. надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В заяві представник АТ «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» в особі Уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» - адвокат Прядки Т.М. вказує про те, що представник - скаржника Прядка Т.М. одноособово в період з 01.11.2023 року виконувала повноваження щодо предстаництва АТ «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» в особі Уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» в судах різних інстанцій, а саме в цивільних, господарських судах, по всій території України, надаючи список справ, в яких представник - адвокат Прядка Т.М. в період з 01.11.2023 року по 24.11.2023 року приймала участь як особисто так і в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Вважає, що зазначені є підставами для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, відповідно до ч. 3 ст. 354 ЦПК України, оскільки, на її думку вбачається наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, так як по-перше це ліквідація AT «АКБ`КОНКОРД», яка розпочата з 02.08.2023 року, що призвело до скорочення співробітників Юридичного департаменту Банку, а саме 30.08.2023 року було звільнено фахівця юридичного департаменту ОСОБА_3 на підетаваі наказу № 76-К від 28.08.2023 року, (копія Наказу № 76-К від 28.08.2023 року додається); начальника юридичного департаменту ОСОБА_4 на підставі наказу №145-К від 11.09.2023 року, (копія Наказу № 145-К від 11.09.2023 року додається); начальника відділу претензійно- позовної діяльності юридичного департаменту - ОСОБА_5, па підставі наказу № 353-К від 04.10.2023 року (копія Наказу № 353-К від 04.10.2023 року).

Також вказує, що станом на 30.01.2024 року пошук кандидатів на посаду юристів є неможливим так як існують обмеження щодо прийму осіб до АТ «АКБ «КОНКОРД», які передбачені особливістю дії процедури Про початок ліквідації Банку, тому Прядка Т.М. , яка працює на посаді заступника начальника відділу судового провадження представляє інтереси Банку в цивільних та господарських справах - одноособово.

Зауважує, що введення в Україні режиму воєнного стану 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та подальше продовження режиму воєнного стану є об`єктивною та поважною причиною пропуску процесуальних строків, встановлених законом та судом. У зв`язку з цим суд зобов`язаний поновити пропущений встановлений законом або судом процесуальний строк, який закінчився в період дії воєнного стану в Україні, за заявою особи, якщо учасник справи обґрунтовує пропуск строку введенням воєнного стану в Україні, а суд визнає таку причину поважною. Суд також зобов`язаний продовжити встановлений законом або судом процесуальний строк, за заявою учасника справи, поданою до закінчення такого строку, якщо учасник справи також обґрунтовує пропуск такого строку введенням воєнного стану в Україні. Отже, незважаючи на війну в нашій країні, правосуддя здійснюється. Визнання воєнного стану поважною причиною для пропуску процесуальних строків є логічним кроком для забезпечення прав і свобод учасників цивільно-правових правовідносин.

Розглянувши вказану заяву суд приходить до наступних висновків.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд дійшов висновку, що наведені представником АТ "АКБ "Конкорд" в особі уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "АКБ "Конкорд" - адвокатом Прядкою Т.М. причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду є неповажними.

Учасники справи мають право оскаржити судові рішення у встановленому порядку, зокрема з додержанням встановленого Цивільним процесуальним кодексом України строку. При цьому, процесуальним законом передбачено можливість поновлення пропущеного строку у разі його пропуску з поважних причин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії на виконання вимог процесуального закону.

Як убачається з матеріалів справи ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 04 липня 2023 року відкрито провадження у справі за позовом АТ "АКБ "Конкорд" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (без виклику) /а.с.128-129/.

11 вересня 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалив рішення у справі за позовом АТ "АКБ "Конкорд" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

11 вересня 2023 року копія рішення направлена Фастівським міськрайонним судом Київської області, на поштову адресу позивача АТ "АКБ "Конкорд" (м. Дніпро, пл. Троїцька, буд. 2) /а.с.82/, та отримана банком 02 жовтня 2023 року, що підтверджується копіює супровідного листа суду про направлення копії оскаржуваного рішення на адресу банку зі штампом АТ «АКБ «Конкорд» реєстрації вхідної кореспонденції, доданого до апеляційної скарги /а.с.191/.

Апеляційна скарга подана представником АТ "АКБ "Конкорд" в особі уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "АКБ "Конкорд" - адвокатом Прядкою Т.М. лише 24 листопада 2023 року через засоби поштового зв`язку /а.с.194/.

Посилання апелянта на те, що строк на апеляційне оскарження пропущено у зв`язку з введенням у банку процедури ліквідації, що не дало змоги подати апеляційну скаргу у визначений законодавством строк є необґрунтованим, оскільки уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку діє в інтересах банку та не була позбавлена можливості оскаржити рішення місцевого суду в апеляційному порядку у визначений законом строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 2 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" (уповноважена особа Фонду - працівник Фонду, який від імені Фонду та в межах повноважень, передбачених цим Законом та/або делегованих Фондом, виконує дії із забезпечення виведення банку з ринку під час здійснення тимчасової адміністрації неплатоспроможного банку та/або ліквідації банку.

Частиною 2 статті 37 Закону визначено, що уповноважена особа Фонду у разі делегування їй повноважень має право, зокрема, вчиняти будь-які дії та приймати рішення, що належали до повноважень органів управління і органів контролю банку; укладати від імені банку будь-які договори (вчиняти правочини), необхідні для забезпечення операційної діяльності банку, здійснення ним банківських та інших господарських операцій, з урахуванням вимог, встановлених цим Законом.

На виконання своїх повноважень уповноважена особа Фонду має право підпису будь-яких договорів (правочинів), інших документів від імені банку (частина четверта статті 37 Закону).

Відповідно до частини третьої статті 36 Закону правочини, вчинені органами управління та керівниками банку після призначення уповноваженої особи Фонду, є нікчемними.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що уповноважена особа Фонду у частині реалізації своїх повноважень щодо управління банком, до якого застосовано тимчасову адміністрацію, є по суті керівником банківської установи та діє в інтересах банку.

Таким чином, апелянтом АТ "АКБ "Конкорд" не доведено наявності поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Крім того, не заслуговують на увагу посилання представника, як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження - введення в Україні режиму воєнного стану, з наступних підстав.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 оку № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Надалі воєнний стан неодноразово продовжувався та триває на теперішній час.

Водночас продовження процесуальних строків до його закінчення спричинить порушення стабільності суспільних відносин, адже унеможливить, зокрема, набрання законної сили судовими рішеннями.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 16 березня 2023 року у справі № 600/6840/21-а.

Введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення (продовження) процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення (продовження) такого строку.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для продовження процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Зазначене відповідає висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року (заява № 3236/03) вказав, що суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Отже, інших обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, та підтверджували наявність у апелянта об`єктивних, непереборних, істотних перешкод для звернення з апеляційною скаргою, у встановлені ст. 354 ЦПК України строки, заявником не наведено.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи зазначене, наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження підстави пропуску такого строку не є поважними.

З аналізу змісту частини другої статті 358 ЦПК України у поєднанні з положеннями статті 354 ЦПК України вбачається, що у цих нормах законодавцем встановлено правила судової процедури щодо поновлення процесуального строку за наявності поважних причин його пропуску та процесуальну заборону й обмеження щодо такого поновлення у разі визнання судом неповажними наведених скаржником підстав для поновлення строку.

Виключних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 358 ЦПК України, заявник не наводить та жодним доказом такі підстави не підтверджує.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення Європейського Суду з прав людини у справі VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, §53, 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Ураховуючи, що представник АТ "АКБ "Конкорд" в особі уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "АКБ "Конкорд" - адвокат Прядко Т.М. не усунула недоліки апеляційної скарги, не навела інших поважних причин пропуску строку та не надала доказів на їх підтвердження, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись п. 4 ч. 1ст. 358 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Акціонерний комерційний банк "Конкорд" в особі уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідації АТ "АКБ "Конкорд" на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11 вересня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства "Акціонерний комерційний банк "Конкорд" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна