Справа № 555/796/24
Номер провадження 2/555/319/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2024 року

Березнівський районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Мельничук Н. В.

при секретарі Кравчук С. Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Соснівської селищної ради Рівненського району Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач в обґрунтування заявлених вимог вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , який був зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_1 . За життя, 23 січня 2017 року, батько склав заповіт, посвідчений у виконкомі Соснівської селищної ради Березнівського району Рівненської області, зареєстрований в реєстрі за № 2, за яким заповів ОСОБА_1 житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, присадибною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 .На день смерті батько ОСОБА_2 проживав разом із дружиною (моєю матір`ю) ОСОБА_3 . ОСОБА_1 на день смерті батька разом з ним не проживав, заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк до нотаріальної контори не подав. Таким чином, його матір ОСОБА_3 прийняла спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_2 на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України, яка передбачає, що спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст. 1270 Цивільного Кодексу України строку, він не заявив про відмову від неї.За життя, 23 січня 2017 року, його матір ОСОБА_3 також склала заповіт, посвідчений у виконкомі Соснівської селищної ради Березнівського району Рівненської області, зареєстрований в реєстрі за № 1, за яким заповіла ОСОБА_1 земельні ділянки згідно державного акту на право приватної власності на землю серії IV-РВ № 037587 від 19.11.2003 року. ІНФОРМАЦІЯ_2 його матір ОСОБА_3 померла. На день смерті матір була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 . Після смерті матері відкрилась спадщина на належне їй майно, а також на майно, яке вона фактично успадкувала після смерті чоловіка, однак юридично спадщину не оформила.

Клопотання, процесуальні дії у справі.

10 квітня 2024 року позовна заява була прийнята до розгляду та відкрите провадження у справі.

Будь-які заяви чи клопотання щодо проведення процесуальних дій, в тому числі забезпечення позову, забезпечення доказів, зупинення і поновлення провадження у справі, учасниками справи не заявлялися.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, представник позивача- адвокат Захарчук М.І. подав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без участі позивача та представника, позовні вимоги підтримав повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій п просить розглядати справу без його участі , не заперечує щодо задоволення позовних вимог.

Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , який був зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_1 .

За життя, 23 січня 2017 року, батько склав заповіт, посвідчений у виконкомі Соснівської селищної ради Березнівського району Рівненської області, зареєстрований в реєстрі за № 2, за яким заповів ОСОБА_1 житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, присадибною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 .

На день смерті батько ОСОБА_2 проживав разом із дружиною (моєю матір`ю) ОСОБА_3 . ОСОБА_1 на день смерті батька разом з ним не проживав, заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк до нотаріальної контори не подав.

Таким чином, його матір ОСОБА_3 прийняла спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_2 на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України, яка передбачає, що спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст. 1270 Цивільного Кодексу України строку, він не заявив про відмову від неї.

За життя, 23 січня 2017 року, його матір ОСОБА_3 також склала заповіт, посвідчений у виконкомі Соснівської селищної ради Березнівського району Рівненської області, зареєстрований в реєстрі за № 1, за яким заповіла ОСОБА_1 земельні ділянки згідно державного акту на право приватної власності на землю серії IV-РВ № 037587 від 19.11.2003 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 його матір ОСОБА_3 померла. На день смерті матір була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 .

Після смерті матері відкрилась спадщина на належне їй майно, а також на майно, яке вона фактично успадкувала після смерті чоловіка, однак юридично спадщину не оформила.

Частиною 1 ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На початку березня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Березнівського районного нотаріального округу Трембіцького В.Я. для оформлення спадщини за заповітом після смерті матері, але так як 24.02.2022 по всій Україні були відключені реєстри нотаріальних дій, він позбавлений можливості подати і зареєструвати заяву про прийняття спадщини. При цьому, нотаріусом було повідомлено, що всі строки для прийняття спадщини продовжуються в зв`язку з дією воєнного стану.

Дійсно, відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року, перебіг строку для прийняття спадщини був зупинений на період дії воєнного стану.

Тому ОСОБА_1 вважав, що дію у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», розуміючи для себе, що строк для прийняття спадщини продовжений, а інших спадкоємців немає.

Коли ОСОБА_1 в березні 2024 року знову звернувся до нотаріуса, то йому було відмолено в прийнятті заяви про прийняття спадщини в зв`язку з пропуском визначеного законодавством строку.

Вважає причину пропуску строку для подачі заяви для прийняття спадщини поважною, так як 28.02.2022 Торгово-промислова палата України своїм листом №2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а саме військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами.

Відповідно до вимог ст.1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України встановлюється строк для подачі такої заяви у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У відповідності до статті 1217 Цивільного Кодексу України (далі ЦК) спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із ч.2 ст.1223 ЦК у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Статтею 1258 ЦК встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1265 ЦК у першу чергу право на спадкування за законом мають дружина та діти спадкодавця.

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має у шестимісячний термін подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно статті 1272 Цивільного Кодексу України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З метою забезпечення однакового застосування законодавства про спадкування Пленумом Верховного Суду України 30.05.2008р. прийнято Постанову №7 Про судову практику у справах про спадкування.

В частині 6 пункту 24 даної постанови вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи (Постанова Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2021 року у справі № 491/327/18).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 дійсно з поважної причини пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, в зв`язку з чим позовна заява є законною і обґрунтованою, підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.263-265 ЦПК України, ст.141 ЦПК України, п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», суд -

В И Р І Ш И В :

Визначити для ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Березнівський районний суд Рівненської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та інші учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Соснівська селищна рада Рівненського району Рівненської області вул. Шевченка, 5 смт. Соснове Рівненського району Рівненської області, 34652

Суддя: Мельничук Н. В.