Справа № 358/538/24 Провадження № 2/358/441/24
08 травня 2024 року м. Богуслав
Богуславський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Тітова М.Б.
секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
В С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачкою ОСОБА_2 , який зареєстрований 10 липня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Богуславського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 80.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що спільне життя з відповідачкою не склалося через кардинально різні погляди на шлюб та сім`ю, сімейні цінності, взаємне непорозуміння, несумісність характерів, що призвело до того, що вони припинили шлюбно-сімейні стосунки, проживають окремо один від одного. Примирення з відповідачкою неможливе, тому їхній шлюб існує лише формально та збереження шлюбу суперечить його інтересам.
Представник позивача ОСОБА_3 подала до суду заяву, в якій просить справу розглянути без її участі та участі позивача, а також зазначила, що позов про розірвання шлюбу підтримує і не заперечує проти постановлення заочного рішення.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася і не повідомила суд про причини неявки, хоч належним чином була повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи, відзиву на позов не надала.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити, виходячи з наступних підстав.
Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання.
Відповідно до частин 3 та 4 статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Частиною 2 статті 104 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
За змістом статті 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 10 липня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Богуславського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 80, який на даний час носить формальний характер, оскільки сторони припинили сімейно-шлюбні відносини, проживають окремо один від одного, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, примирення між ними стало неможливим, що видно зі змісту позовної заяви.
За таких обставин суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, а тому відповідно до статті 112 СК України шлюб між сторонами необхідно розірвати.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно ч. 4 ст. 15 ЗУ "Про виконавче провадження" за рішеннями про стягнення в дохід держави коштів або вчинення інших дій на користь чи в інтересах держави, прийнятими у справах про адміністративні правопорушення, та за рішеннями, прийнятими у кримінальних провадженнях, стягувачем виступає державний орган, який прийняв відповідне рішення або за матеріалами якого судом прийнято відповідне рішення. За рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.
Так, відповідно до ст. ст. 133, 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачки ОСОБА_2 на користь Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 1211,20 грн, у зв`язку з тим, що позивач був звільнений від сплати судового збору підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», як учасник бойових дій.
З урахуванням викладеного та керуючись статтями 4, 5, 10, 11, 141, 263, 264, 265, 280, 282 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 24, 56, 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 10 липня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Богуславського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 80.
Стягнути із ОСОБА_2 , на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір в розмірі 1 211 (одну тисячу двісті одинадцять) гривень 20 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий: суддя М. Б. Тітов