Справа № 760/6399/24
провадження № 2/760/6891/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

18.03.2024 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у якій позивач просить;

визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації та місця проживання: АДРЕСА_1 ), після померлої матері, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

встановити гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації та місця проживання: АДРЕСА_1 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її матері, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

18.03.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі було з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 25.02.2024 року, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Так, позивач, визначаючи зміст позовних вимог, просить надати їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її матері, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В ухвалі суду, зокрема, вказано на те, що звертаючись до суду з вказаним позовом позивачем не було надано суду доказів про винесення державним нотаріусом обґрунтованої постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строків для прийняття спадщини, а також не було додано документів про коло всіх спадкоємців після смерті матері, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою визначення суб`єктного складу провадження та звернення до суду з позовом до належного відповідача.

Окрім того, судом звернуто увагу позивача на те, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (далі -ЦК).

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись у нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до статті 66 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності, передбаченої ст. 30 ЦПК України, і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Тому, позивачу необхідно було вказати перелік усього рухомого та нерухомого спадкового майна померлої особи, із зазначенням його місцезнаходження.

Зазначені відомості нададуть суду змогу визначити територіальну підсудність даної справи.

Вказані судом недоліки перешкоджали вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відтак позивачу слід було усунути вказані недоліки позовної заяви.

Тому, суд прийшов до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення наведених недоліків шляхом подання уточненої позовної заяви (в новій редакції), яка містить точний зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

17.04.2024 року на адресу Солом`янського районного суду м. Києва через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 надійшли заява про усунення недоліків та позовна заява про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (в новій редакції), подані на виконання вимог ухвали суду від 25.03.2024 року про залишенняч позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог абзацу 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Крім цього, вимоги абзацу 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України також кореспондуються з положеннями ч. 7 ст. 43 ЦПК України, відповідно до якої у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позивачем, з огляду на подачу до суду документів через систему «Електронний суд», в порушенням вимог вищевказаного абзацу 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України не надано доказів надсилання листом з описом вкладення на адресу відповідача та третьої особи у справі копії позовної заяви (в новій редакціЇ).

Варто зазначити, що наведена у абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України вимога щодо надання доказів надсилання копії позовної заяви та документів, що додаються до неї,іншій стороні у справі, в першу чергу покликана на необхідність забезпечення дотримання принципів рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, а також надати рівну можливість з іншими особами представити свою позицію перед судом.

Суд приймає до уваги, що дотримання принципу процесуальної рівності сторін, закріпленого статтею 6 Конвенції, полягає серед іншого й в належному інформування сторін про провадження у їхніх справах.

Неповідомлення інших учасників справи про звернення з позовною заявою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені у статті 2 ЦПК України, адже ненадсилання позивачем копії позову іншим учасникам судового процесу, позбавляє останніх, за відсутності тексту позовної заяви, можливості надати свої заперечення та відзив на позов.

Водночас, ненадання суду належних доказів надсилання копії позовної заяви іншій стороні листом з описом вкладення позбавляє суд можливості встановити дійсність факт надсилання іншій стороні цієї заяви, а також перевірити її отримання стороною за допомогою штрихкодового ідентифікатора на офіційному сайті Укрпошти.

Стосовно надсилання учасником справи документів іншим учасникам справи в електронній формі, які мають бути скріплені електронним підписом учасника справи (його представника) шляхом надсилання їх на офіційну електронну адресу, суд зазначає наступне.

Відповідно ч. 5, 6 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною восьмою статті 43 ЦПК України визначено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Тобто, чинним процесуальним законодавством дійсно передбачена можливість подання до суду та надсилання документів (в даному випадку позовної заяви) іншим учасникам справи в електронній формі, які мають бути скріплені електронним підписом учасника справи (його представника), на офіційну електронну адресу з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до пункту 5.8 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Згідно з пунктом 29 цього Положення у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Документи, які один з учасників справи надіслав до суду, іншого органу чи установи у системі правосуддя з використанням Електронного суду, в передбачених законодавством випадках автоматично надсилаються до Електронних кабінетів інших учасників справи чи їхніх повірених після реєстрації цих документів в АСДС або автоматизованих системах діловодства.

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.

Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Вивчивши зміст заяви про усунення недоліків та позовної заяви в новій редакціїЄЖ, поданих на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, суддя приходить до висновку, що вимоги ухвали суду 25.03.2024 року про залишення позовної заяви без руху позивачем виконано не у належний спосіб, зокрема недотримано форми та змісту позовної заяви визначеної ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки всі доводи та міркування викладені у даному випадку позивачем у заяві (в порядку ст. 43, 49, 182, 187 ЦПК України) про виконання ухвали суду повинні міститись саме у позовній заяві, яка відповідно до вимог ст. 190 Цивільного процесуального кодексу України надсилається судом учасникам справи одночасно з ухвалою про відкриття провадження у справі, про що, судом було роз`яснено позивачу, зокрема спосіб усунення визначених в ухвалі суду недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем у встановлений строк не належним чином виконані вимоги ухвали суду від 25.03.2024 року, позовну заяву та заяву про усунення недоліків разом із додатками необхідно повернути позивачу та вважати її неподаною.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261, 353-355 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Букіна О.М.