У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2024 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про відкриття провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Благодійної організації Благодійний фонд «Ясне бачення» про стягнення матеріальної шкоди, треті особа, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИЛА:

До Подільського районного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з заявою про перегляд судового рішення за виключними обставинами, у якій просить скасувати ухвалу суду від 16 квітня 2024 року за виключними обставинами у порядку ст. 423 ЦПК України.

Ухвалою Подільського районного суду від 22 квітня 2024 року заяву залишено без руху з підстав, у ній наведених та надано заявникові строк у 5 днів з дня отримання ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

25 квітня 2024 року заявником надано на виконання ухвали суду додаткові пояснення.

Натомість, з досліджених пояснень, наданих заявником на виконання ухвали про усунення недоліків, вбачається, що заявником не усунуто недоліки заяви, які визначені в ухвалі суду від 22 квітня 2024 року.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Частиною 2 статті 427 ЦПК України, визначено, що протягом п`яти днів після надходження заяви до суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 426 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до ст. 426 ЦПК України, заяви про перегляд судових рішень суду за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення заяв до суду першої інстанції.

Згідно ч. 3 ст. 427 ЦПК України, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 426 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ч. ч. 1 та 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 Цпк України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно положень ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Частина 7 ст. 185 ЦПК України передбачає, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, враховуючи те, що заявник у строк, визначений в ухвалі суду не усунув в повному обсязі недоліків заяви, а тому, в силу вимог ст. 185 ЦПК України, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути заявникові.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Благодійної організації Благодійний фонд «Ясне бачення» про стягнення матеріальної шкоди, треті особа, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 вважати неподаною та повернути заявникові.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення такій особи ухвали суду.

Суддя Леся БУДЗАН