Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/482/24
Провадження № 2/376/470/2024
У Х В А Л А

про направлення справи за підсудністю

"29" квітня 2024 р. Суддя Сквирського районного суду Київської області Батовріна І.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання Договору виховання та утримання дітей,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , звернувся до Сквирського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання Договору виховання та утримання дітей.

Ухвалою суду від 02.04.2024 р. провадження у даній справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 29.04.2024 р.

До проведення підготовчого судового засідання, через підсистему «Електронний суд» 23.04.2024 р. представник відповідача подала клопотання про передачу справи за підсудністю до Ірпінського міськрайонного суду Київської області. Клопотання обгрунтовано тим, що відповідач ОСОБА_2 разом із своїми дітьми ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , фактично перебуває (проживає) за адресою: АДРЕСА_1 , що унеможливлює прибуття її до Сквирського районного суду Київської області. Також у даній справі обов`язковою є участь органу опіки та піклування, а саме Службою у справах дітей та сім`ї Ірпінської міської ради, тому фактично всі учасники даного провадження перебувають в межах територіальної юрисдикції Ірпінського міського суду Київської області.

Представник позивача через підсистему «Електронний суд» направив суду заперечення на клопотання представника відповідача про передачу справи за підсутністю, в якому зазначив, що визначаючи територіальну підсудність позивач не зобов`язаний розшукувати відповідача і встановлювати його місце перебування. Маючи свободу пересування відповідач може змінювати місце перебування неодноразово. При цьому, відповідач в силу закону змінюючи місце проживання на тривалий час зобов`язаний реєструватися (декларувати) за новою адресою. Вважає подане клопотання про передання справи в інший суд видом зловживання процесуальними правами задля затягування розгляду справи. Також зазначає, що участь в судових засіданнях може відбуватись через її представника або ж в режимі відео конференції.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_6 клопотання підтримала та зазначила, що ОСОБА_2 місце проживання змінювати не має наміру, оскільки збудувала будинок, який перебуває на етапі введення в експлуатацію на території м. Ірпінь, діти також проживають з нею в м.Ірпінь, орган опіки та піклування, який підлягає залученню до справи, також знаходиться в м.Ірпінь, тому наполягає на передачі справи за підсудністю до Ірпінського міського суду Київської області.

Представник позивача ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав заперечення на клопотання відповідача щодо направлення справи за підсудністю до Ірпінського міського суду Київської області, просив відмовити в задоволенні даного клпоотання.

Відповідно до ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Зі змісту ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вбачаться що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства (ст. 1 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Нормою ч. 1 ст. 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позов про розірвання договору про виховання та утримання дітей, визначення способу участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними батьком, який проживає окремо від них, відповідно до положень ст. 28,30 ЦПК України не належить до правил альтернативної чи виключної підсудності.

З позовної заяви вбачається що місце проживання позивача ОСОБА_1 зареєстровано за адресою АДРЕСА_2 (а.с.1)

З договору про виховання та утримання дітей, що укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_8 що посвідчений приватним нотаріусом Ірпінського міського нотаріального округу Київської області вбачається, що місцем укладення доного договору є м. Ірпінь. Крім того у даному договорі місце проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_9 зазначено АДРЕСА_3 .(а.с.11-14)

З відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області вбачається, що місце проживання відповідача ОСОБА_2 станом на 18.02.2022 р. зареєстровано за адресою АДРЕСА_4 .(а.с.68) Разом з тим, місце перебування останньої є: АДРЕСА_1 . Так, до клопотання представника відповідача додано акт депутата Ірпінської міської ради від 27.03.2024 р. з якого встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 фактично проживає ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , разом з сім`єю ОСОБА_2 дружина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ст. 29 Цивільного кодексу України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Згідно ч. 6 ст. 29 ЦК України, фізична особа може мати кілька місць проживання.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» вільний вибір місця проживання чи перебування - право громадянина України, а також іноземця та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України, на вибір адміністративно-територіальної одиниці, де вони хочуть проживати чи перебувати; місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає.

З урахуванням наведеного, приймаючи до уваги те, що відповідач ОСОБА_2 разом з малолітніми дітьми проживає за адресою: АДРЕСА_1 , має нерухоме майно, що перебуває на етапі введення в експлуатацію на території м. Ірпінь, Київської області, а спір пов`язаний з приводу виховання дітей, які проживають разом з відповідачем, суд, з метою процесуальної екномії часу та вінтересах дітей, дійшов висновку, про доцільність передачі справи до Ірпінського міського суду Київської області.

Отже, клопотання представника відповідача є обгрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ч. 3 ст. 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись ст.ст.27,30,31,32,258,259,260,261 ЦПК України,

постановив:

Цивільну справу № 376/482/24, провадження 2/376/470/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання Договору виховання та утримання дітей - передати за територіальною підсудністю на розгляд до Ірпінського міського суду Київської області (вул. Мінеральн, 7, м. Ірпінь, Київська область, 08200, E-mail:

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя І.Г. Батовріна