Справа № 183/4366/24
№ 2-о/183/200/24

У Х В А Л А
06 травня 2024 року м. Новомосковськ
Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Парфьонов Д. О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа Управління соціальної та ветеранської політики Новомосковської державної адміністрації про встановлення факту, що має юридичне значення, -
30 квітня 2024 року до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла вищевказана заява, подана представником ОСОБА_1 адвокатом Бєліком Андрієм Сергійовичем. У заяві заявник просить встановити той факт, що ОСОБА_1 є особою, що постраждала від домашнього насильства.
Постановленою суддею ухвалою від 02 травня 2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху. Надано ОСОБА_1 триденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для усунення недоліків заяви, а саме, шляхом: надання заяви, оформленої відповідно до вимог чинного законодавства із зазначенням у ній відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету заявника та заінтересованої особи; надання всіх наявних у заявника доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, оформлених належним чином з їх перекладом державною мовою.
Вказану вище ухвалу 03 травня 2024 року отримано заявником та представником заявника адвокатом Бєлік А. С., що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками.
06 травня 2024 року, на виконання ухвали про залишення заяви без руху представником заявника подано заяву про усунення недоліків.
В заяві вказано, що:
-у листі № 597 від 11 квітня 2024 року зазначено загальну інформацію для заявниці щодо вчинення нею відповідних дій. Тобто, заінтересована особа зазначила, що заявниці необхідно звернутись до суду;
-всі документи, подані суду, складені російською мовою, а тому суд не позбавлений можливості ознайомитись з цими доказами, що відповідає законодавству України та міжнародній Конвенції до якої долучилась Україна (пункт 1 постанови Кабінетом Міністрів України від 04 лютого 2023 року № 107 «Деякі питання прийняття на території України під час воєнного стану документів, виданих уповноваженими органами іноземних держав», Закону України «Про приєднання України до Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних документів» від 10 січня 2002 року № 2933-ІІІ та Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 202/4449/22 від 29 листопада 2023 року);
-надано відомості про наявність електронного кабінету заявника та заінтересованої особи.
Досліджуючи питання щодо усунення недоліків за ухвалою суду від 02 травня 2024 року, суддею враховується факт усунення недоліків заяви в частині зазначення в ній відомості про наявність електронного кабінету заявника та заінтересованої особи.
Однак, у той же час убачається, що заявником не усунуто недоліки заяви в частині надання всіх наявних у заявника доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, оформлених належним чином з їх перекладом державною мовою, що позбавляє суд можливості встановити назву та зміст зазначених документів, про що вказано в ухвалі суду про залишення заяви без руху.
Так, за приписами частини 1 статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.
Згідно з частиною 1 статті 12 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.
У відповідності до частини 1 статті 9 ЦПК України господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою. За положеннями статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.
Відповідно до частин 1, 2 Закону України «Про засади державної мовної політики» державною мовою України є українська мова. Українська мова як державна мова обов`язково застосовується на всій території України при здійсненні повноважень органами законодавчої, виконавчої та судової влади, у міжнародних договорах, у навчальному процесі в навчальних закладах в межах і порядку, що визначаються цим Законом.
За частиною 1 статті 14 названого Закону судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою, а в частині 3 цієї статті визначено, що сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.
Відповідно до пункту 8 Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, діловодство в суді ведеться державною мовою, крім випадків, передбачених законодавством України. У діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.
Отже, у разі, коли письмові докази подаються до суду іноземною мовою, додається їх засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально посвідчена в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат».
Таким чином заявником обов`язок додати до позовної заяви докази належним чином не виконаний, оскільки документи складені іноземною мовою необхідно надавати разом з їх засвідченим у встановленому порядку перекладом українською мовою.
Посилання заявника на пункт 1 постанови Кабінетом Міністрів України від 04 лютого 2023 року № 107 «Деякі питання прийняття на території України під час воєнного стану документів, виданих уповноваженими органами іноземних держав», Закону України «Про приєднання України до Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних документів» від 10 січня 2002 року № 2933-ІІІ та висновок щодо застосування норм права, викладений у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 202/4449/22 від 29 листопада 2023 року не є належним доказом на виконання ухвали суду, оскільки як вказана постанова, так і Закон і висновок Верховного Суду стосуються прийняття на території України без спеціального посвідчення документів, виготовлених або засвідчених на території іноземних держав установою або спеціально на те уповноваженою особою в межах їх компетенції за установленою формою та не стосуються питання перекладу документів на державну мову, можливості ведення судочинства іншою мовою, ніж державна, права суду здійснювати під час оцінки доказів та перевірки дотримання змісту заяви положенням ч. 2 ст. 318 ЦПК України, їх переклад з іншої мови на державну.
Таким чином заявником не усунуто недоліки заяви, зазначені в ухвалі Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 травня 2024 року в частині надання доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини.
Відповідно до ч. 1 ст. 44 Кодексу учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
У встановлений строк всі недоліки заяви заявником не усунуті, тому її необхідно вважати неподаною та повернути.
Роз`яснити заявникові, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя
заяву ОСОБА_1 вважати неподаною та повернути заявникові.
Роз`яснити заявникові її право звернутися з зазначеною заявою після того, як перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем складення ухвали суду.

Ухвала суду складена і підписана 06 травня 2024 року.

Суддя Д. О. Парфьонов