Справа № 127/5279/24
Провадження № 22-ц/801/1864/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Іщук Т. П.
Доповідач:Ковальчук О. В.
УХВАЛА

20 вересня 2024 рокуСправа № 127/5279/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Ковальчука О. В.,

суддів: Шемети Т. М., Берегового О. Ю.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 23 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання договору про надання ексклюзивних консультаційних послуг недійсним та повернення сплачених коштів,

В С Т А Н О В И В:

23 квітня 2024 року заочним рішенням Вінницького міського суду Вінницької області у задоволенні зазначеного позову відмовлено.

24 липня 2024 року, не погодившись із таким рішенням, позивач подала апеляційну скаргу. До апеляційної скарги скаржником додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження цього заочного рішення суду, яке мотивоване тим, що у встановлений законом строк ОСОБА_1 не мала можливості дослідити правову базу, щоб якісно скласти апеляційну скаргу у зв`язку із щоденним вимкненням світла, оголошенням повітряних тривог та ракетною небезпекою; існували також проблеми із відправленням апеляційної скарги, тому що через вимкнення світла та повітряні тривоги відділення АТ «Укрпошта» не працювали.

08 серпня 2024 року ухвалою Вінницького апеляційного суду витребувано вказану справу із Вінницького міського суду Вінницької області.

09 серпня 2024 року з Вінницького міського суду Вінницької області надійшла зазначена цивільна справа для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

23 серпня 2024 року ухвалою Вінницького апеляційного суду причини пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 23 квітня 2024 року, зазначені ОСОБА_1 , визнано неповажними. Відмовлено їй в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження цього заочного рішення суду. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 23 квітня 2024 року залишено без руху, надано скаржнику строк для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, у якій слід зазначити поважні причини для поновлення такого строку та надати докази на їх підтвердження протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

При постановленні такої ухвали суд послався на висновок Верховного Суду у постанові від 06 червня 2024 року у справі № 559/2655/23 про те, що застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання також не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли російською федерацією населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня, оскільки це складний логістичний процес. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку. Не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських установ, комунальних служб та/або поштового зв`язку.

Крім того, апеляційний суд процитував висновок, який викладено у постанові Верховного Суду від 31 серпня 2021 року у справі № 911/3513/16 з приводу того, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує залежно від поважності причин пропуску строку на оскарження.

Враховуючи наведені приписи цивільного процесуального законодавства та практику Верховного Суду, апеляційний суд дійшов висновку, що наведені ОСОБА_1 причини пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, оскільки є досить загальними та не є тими непереборними обставинами, що перешкоджали їй здійснити усі необхідні процесуальні дії для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 07 серпня 2024 року у справі № 243/2883/22.

13 вересня 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Зачепіло З.Я. засобами поштового зв`язку направила заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додала зокрема заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. Зазначена заява мотивована тим, що ОСОБА_1 не є фахівцем у галузі права та не має спеціальних знань для складання процесуальних документів, зокрема апеляційної скарги, тому звернулась до адвоката Зачепіло З.Я. 17 травня 2024 року між ОСОБА_3 та адвокатським об`єднанням «Захист» було укладено договір про надання адвокатських послуг №23/1. У зв`язку із постійними повітряними тривогами та ракетними обстрілами не можливо було вчасно підготовити юридичну позицію для складання апеляційної скарги. З травня 2024 року по липень 2024 року у Київській області, в тому числі у м. Ірпіні, часто відбувалися відключення світла через різні причини, включаючи аварійні відключення та стабілізаційні графіки. До заяви про усунення недоліків заявник також додала скріншоти мапи повітряних тривог у Київській області із травня 2024 року по липень 2024 року.

Однак наведенні представником ОСОБА_1 адвокатом Зачепіло З.Я. обставини не свідчать про поважність причин пропуску процесуального строку для подання апеляційної скарги на заочне рішення суду з огляду на таке.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом (ч. 2 ст. 288 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України»).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Необхідно зазначити, що Європейський суд з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» констатував, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» наголошується, що тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин; при цьому, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини визнає легітимними обмеженнями встановленні державами-членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки у зв`язку із запровадженням такого не може вважатися поважною причиною пропуску цих строків.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з незалежних від скаржника обставин унеможливила звернення до суду з апеляційною скаргою. Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, а також процесуальних строків її подання (постанова Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 559/2655/23).

Відповідно до ч. ч. 2-3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

За п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що заявник не зазначив наявності особливих та непереборних обставин, що перешкоджали йому у встановлений процесуальним законом строк подати апеляційну скаргу, та не надав доказів на їх підтвердження, а отже, не довів поважних причин пропуску такого строку, з огляду на таке:

по-перше, саме лише посилання скаржника на вказані у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження обставини не є поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки такими причинами можуть бути лише конкретні обставини, що виникли внаслідок ракетних обстрілів та аварійних відключень електроенергії і об`єктивно унеможливили реалізацію позивачем, як учасником судового процесу, свого права на апеляційне оскарження, натомість після введення в Україні воєнного стану, обстрілів насалених пунктів України країною агресором, під час аварійних відключень електроенергії, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку, не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських установ, служб поштового зв`язку, підсистеми «Електронний суд» тощо;

по-друге, скаржник не обґрунтував яким чином впливає факт укладення договору про надання адвокатських послуг №23/1 від 17 травня 2024 року, що укладений між ОСОБА_3 та адвокатським об`єднанням «Захист», на можливість поновлення строку на апеляційне оскарження саме ОСОБА_1 , як позивачем у цій справі, а також не довів цього;

по-третє, скаржник не обґрунтував, яким чином впливає на можливість поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 , котра вказала у апеляційній скарзі, що місце проживання її зареєстровано у м. Донецьку, та вказала адресу для листування (із зазначенням вулиці та номеру будинку) у м. Одесі, куди і було направлено ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, та обставина, що із травня 2024 року по липень 2024 року у Київській області, в тому числі у м. Ірпіні, часто відбувалися відключення світла через різні причини, включаючи аварійні відключення та стабілізаційні графіки, а також не довів цього;

по-четверте, посилання заявника на те, що ОСОБА_1 не є фахівцем у галузі права та не має спеціальних знань для складання процесуальних документів, зокрема апеляційної скарги, тому звернулась до адвоката Зачепіло З.Я., не спростовує того, що особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку щодо дотримання вимог процесуального закону стосовно строку на оскарження. Більше того, подавши позов, ОСОБА_1 ініціювала судовий процес, тому повинна була активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано, оскільки реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення (постанова Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21).

З огляду на те, що наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визначаються судом неповажними, тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити на підставі п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України.

Враховуючи викладене, апеляційний суд, керуючись ст. ст. 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 23 квітня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: О. В. Ковальчук

Судді: Т. М. Шемета

О. Ю. Береговий