Справа № 298/1743/24
Номер провадження 2/298/221/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26 листопада 2024 року с-ще Великий Березний

Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Ротмістренко О.В.,

за участі секретаря судового засідання Хомин Л.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в с-щі Великий Березний цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позову зазначила, що 07 серпня 2017 року між нею та відповідачем ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано виконкомом Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області за актовим записом № 06. Від даного шлюбу дітей немає. Як зазначає позивачка, з відповідачем за останні три роки життя не складається, вони часто сваряться, сперечаються у зв`язку з різними поглядами на життя. У зв`язку з різними характерами відповідач не розуміє та не хоче розуміти сутності проблем, які виникають у їхній сім`ї. Надалі так проживати вона не має наміру, а тому вирішила шлюб між ними розірвати. Спільне господарство з відповідачем не ведеться. Кожен з них має свій особистий шлях, шлюбні відносини не підтримують. Позивач просить не надавати строк для примирення в зв`язку з тим, що її рішення про розірвання шлюбу є остаточним. Відтак просить вказаний шлюб розірвати.

Ухвалою судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 30 вересня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про місце, час та дату розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Позивачка, будучи повідомленою про дату, час та місце проведення судового розгляду, в судове засідання не з`явилася, водночас подала суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити без її участі. Позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач, будучи повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду, востаннє також шляхом розміщення оголошення на сайті Судова влада України, в судове засідання повторно не з`явився. Відзив на позов не подав.

Клопотань про відкладення розгляду справи до суду від відповідача не надходило.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України неявка сторін, які були повідомлені про дату, час та місце проведення судового розгляду, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Враховуючи наявність умов, передбачених ст. 280 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про здійснення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив таке.

Зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 7 серпня 2017 року, судом установлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 07.08.2017 року у виконкомі Дубриницької сільській раді Перечинського району Закарпатської області уклали шлюб, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний запис за № 06.

За твердженнями позивачки, від шлюбу дітей нема.

Позивач, вказуючи на наявність підстав для розірвання шлюбу, звернулась до суду з даним позовом за захистом своїх порушених прав.

Спірні правовідносини регулюються положеннями ст. 51 Конституції України, Сімейного кодексу України, зокрема главою 11.

Так, на конституційному рівні встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї (ч. 1 ст. 51 Конституції України).

З наведеними положеннями Основного Закону держави узгоджуються положення частини першої статті 21 Сімейного кодексу України, за змістом яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка; примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

До обов`язків дружини та чоловіка належить спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сімї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги; чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері; дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька; бути відповідальними один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній; спільно дбати про матеріальне забезпечення сім`ї (ст. 55 СК України).

Водночас в силу положень ст. 56 СК України дружина та чоловік має право на свободу та особисту недоторканість, зокрема, право припинити шлюбні відносини (частина третя). При цьому примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом (частина четверта зазначеної норми).

В статті 104 СК України передбачено підстави припинення шлюбу, однією з яких є його розірвання (частина друга).

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, який згідно з частиною першою наведеної норми може бути пред`явлений одним із подружжя.

В силу положень статті 112 СК України, якою унормовано підстави для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя (частина перша).

При цьому суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (частина друга статті 112 СК України).

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сімї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

В ході судового розгляду встановлено, що на день звернення до суду сторони спільно не проживають, не ведуть спільного господарства, позивачка примиритись з відповідачем не бажає, дітей від спільного шлюбу у сторін нема. Позивач вказує, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечитиме її інтересам.

З`ясувавши фактичні взаємини подружжя та дійсні причини позову про розірвання шлюбу, суд не вбачає підстав для зупинення провадження по справі, в зв`язку з наданням сторонам строку на примирення.

За таких обставин, враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд приходить до висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід розірвати.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 142, 263 265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 07.08.2017 року у виконкомі Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області за відповідним актовим записом №06, розірвати

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя О.В. Ротмістренко