У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/6717/23

провадження № 2-п/0285/4/24

30 квітня 2024 року м. Звягель

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді…………...…….......Літвин О. О.,

секретаря………………….……..........Клечковської М. М.,

з участю:

заявниці (відповідача).......................... ОСОБА_1 ,

представника заявниці (відповідача).. ОСОБА_2 ,

позивача................................................. ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду

заяву ОСОБА_1

про перегляд заочного рішення по цивільній справі

за позовом ОСОБА_3 до неї про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду від 28.02.2024, ухваленим у справі за вищезазначеним позовом (далі по тексту Рішення), позовні вимоги позивача були задоволені повністю та розірвано шлюб між ОСОБА_3 і ОСОБА_1 , зареєстрований 23.06.2015.

Заявниця 12.04.2024 звернулась до суду із заявою про перегляд Рішення, посилаючись на те, що останнє було прийняте за її відсутності, також судом проігноровано її заяву про відкладення розгляду справи в зв`язку з хворобою та не вживалось заходів для примирення подружжя.

Заявниця та її представник підтримали заяву, просили її задовольнити. Заявниця, окрім того, просила надати їй з позивачем строк на примирення та збереження шлюбу.

Позивач заперечив щодо скасування судового рішення, наполягав на залишенні його в силі, мотивуючи тим, що з ОСОБА_1 не проживають разом з серпня 2023 року і наміру продовжувати з нею подружні стосунки він не має.

Заслухавши думки учасників процесу та дослідивши матеріали справи, суд приходить наступного висновку.

Заочний розгляд справи є процесуальною санкцією, цивільно-процесуальною відповідальністю відповідача як самостійним видом юридичної відповідальності, який не те що не з`явився до суду (це його право), а не повідомив суд про причини своєї неявки, маючи таку можливість, а потім вимагає (саме за це, за свою поведінку) скасувати заочне рішення суду.

Глава 11 розділу ІІІ ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених ч.1 ст.288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку.

Разом із тим, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ст.284 ЦПК заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

З матеріалів цивільної справи №285/6717/23 встановлено, що 31.10.2023 позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, який Рішенням був задоволений. Останнє не було вручене відповідачу в день його проголошення 28.02.2024, а направлене поштою з рекомендованим повідомленням та вручене особисто ОСОБА_1 11.03.2024, що підтверджується трекінгом поштового відправлення та копією накладної «Укрпошти».

Таким чином, ОСОБА_1 пропустила строк на подання заяви про перегляд заочного рішення і заяви про його поновлення пропущеного строку не подала. Крім того, відповідачем не наведено жодної поважної причини, пов`язаної з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення дій щодо подачі заяви про перегляд заочного рішення в межах встановленого законом строку.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними. Так, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наголошує, що термін «строк на оскарження рішення» виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів та позивачів, які можуть трапитись після прийняття судом рішення.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків у цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Таким чином, враховуючи, що відповідач пропустила строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення, суд приходить висновку про відмову в його поновленні та в зв`язку з цим відмовляє у її задоволенні.

Відповідно до висновків, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 №214/5505/16(14-74цс21), у разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд.

Керуючись статтями 284-288 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у поновленні пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення від 28.02.2024 по справі №285/6717/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 28.02.2024 по справі №285/6717/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити відповідачу, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Дата виготовлення повного тексту рішення 01.05.2024.

Головуюча суддя О. О. Літвин