справа № 388/1837/24
провадження № 2/388/519/2024
УХВАЛА

19.09.2024м. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Кнуров О.А., вивчивши у порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернулася до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

У ході вивчення зазначеної позовної заяви та доданих до неї документів у порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позивачем при зверненні до Долинського районного суду Кіровоградської області з даним позовом порушено, як загальне правило підсудності, визначене ч. 1 ст. 27 ЦПК України, так і правило альтернативної підсудності, визначене ч. 2 ст. 28 ЦПК України, з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

При цьому підстав для застосування правил альтернативної підсудності, визначених ч. 2 ст. 28 ЦПК України судом не встановлено, оскільки позивач не зазначає і документально не підтверджує наявність у неї такого стану здоров`я чи інших поважних причин, які б перешкоджали їй виїхати до місця проживання відповідача (з урахуванням зміни підсудності) для участі у судовому засіданні. Крім того, позовна заява та долучені до неї матеріали не містять даних про наявність між подружжям домовленості про розгляд справи за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

За змістом позовної заяви та доданих до неї документів сторони мають двох дітей, однак позивач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

За даними відповіді № 793614 від 19.09.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 відповідно до адміністративно територіального поділу Донецької області на райони знаходиться у межах території Покровського району.

При цьому, відповідно до пункту 3-1 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX.

Отже, територія с-ще Верхньоторецьке Покровського району Донецької області входить до територіальної юрисдикції (підсудності) Красноармійського міськрайонного суду Донецької обл.

Разом з тим, Рішенням Вищої ради правосуддя від 29.08.2024 № 2584/0/15-24 змінено з 02.09.2024 територіальну підсудність судових справ, зокрема, Красноармійського міськрайонного суду Донецької області шляхом її передачі до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Отже, на територію с-ще Верхньоторецьке Покровського району Донецької області наразі поширюється територіальної юрисдикції (підсудності)Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області (51925, Україна, Дніпропетровська обл., місто Кам`янське, вулиця Ігнатія Ясюковича, будинок, 5,).

Таким чином, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання позивача та відповідача не входить до територіальної юрисдикції (підсудності) Долинського районного суду Кіровоградської області.

Вирішуючи питання про підсудність зазначеного позову суд бере до уваги позицію Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, яка у постанові від 24.06.2024 у справі № 554/7669/21 відступила від висновку щодо застосування норм процесуального права (ч. 1 ст. 28 ЦПК України), викладеного у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17.06.2022 у справі № 556/1395/21, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного від 12.02.2020 у справі № 161/1246/18 щодо визначення підсудності за фактичним місцем проживання або перебування позивача, відмінним від зареєстрованого, - та зазначила, що цивільним процесуальним кодексом передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Положеннями ч. 3 ст. 31 ЦПК України передбачено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

За наведених обставин, враховуючи, що зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання позивача та відповідача відноситься до території на яку наразі поширюється територіальна юрисдикція (підсудність) Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, - суд дійшов висновку, що зазначена справа не підсудна Долинському районному суду Кіровоградської області, а тому її на підставі п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України слід передати на розгляд до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Керуючись статтями 27, 28, 31, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, -

постановив:

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - передати на розгляд до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Матеріали цивільної справи направити до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області (51925, Україна, Дніпропетровська обл., місто Кам`янське, вулиця Ігнатія Ясюковича, будинок, 5, ) не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження даної ухвали, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, до Кропивницького апеляційного суду через Долинський районний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.А. Кнуров