ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

05 вересня 2024 року

м. Харків

справа № 631/977/21

провадження № 22-ц/818/2965/24

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Тичкової О.Ю., Курило О.М.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах свого сина ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гриб Надії Миколаївни про визнання заповіту недійсним, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в особі його представника ОСОБА_1 , на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2024 року, постановлену суддею Муратовою С.О., -

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах свого сина ОСОБА_2 , звернулася до суду із позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гриб Надії Миколаївни про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі в прядку загального позовного провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні у підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 , подану інтересах свого сина ОСОБА_2 , - визнано неподаною та повернуто заявнику з підстав п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України.

Продовжено розгляд справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гриб Надії Миколаївни про визнання заповіту недійсним.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , в особі свого представника ОСОБА_1 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції в частині повернення позовної заяви щодо нього, скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що у суду першої інстанції не було правових підстав для повернення йому позовної заяви, оскільки ОСОБА_1 здійснює представництво його інтересів на підставі довіреності, у якій зазначено, що вона має право підписувати від його імені заяви будь-якого змісту та представляти його інтереси в усіх без винятку установах, організаціях та підприємствах.

Крім того, суд повинен був залишити його позовну заяву без руху та надати п?ятидений строк для усунення недоліків як це передбачено ст.185 ЦПК України.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 05 серпня 2024 року відповідно до вимог ч.1 ст.369 ЦПК України розгляд справи призначено без повідомлення (виклику) учасників справи.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційне провадження підлягає закриттю.

В статті 356 ЦПК України встановлені вимоги щодо форми і змісту апеляційної скарги.

Зокрема, ч.3 цієї статті передбачено, що апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Частиною п`ятою статті 357 ЦПК України наведений перелік підстав, за якими апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції.

Так, п.1 ч.5 ст. 357 ЦПК України встановлено, що у разі, якщо подана апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено, вона не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга подана представником ОСОБА_2 - ОСОБА_1 .

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У пункті 18 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», яким внесено зміни до Конституції України та доповнено Основний Закон окремими статтями.

За статтею 59 Конституції України (в редакції наведеного вище Закону) кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Також Конституцію України було доповнено статтею 131-2, за частинами першою, третьою та четвертою якої для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року.

Відповідно до статті 8 Конституції України Конституція має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Судові рішення мають ґрунтуватись на Конституції України, а також на чинному законодавстві, яке не суперечить їй. Суд безпосередньо застосовує Конституцію України, коли зі змісту норм Конституції не випливає необхідність додаткової регламентації її положень законом або коли закон, який був чинним до введення в дію Конституції чи прийнятий після цього, суперечить їй. Якщо зі змісту конституційної норми випливає необхідність додаткової регламентації її положень законом, суд при розгляді справи повинен застосувати тільки той закон, який ґрунтується на Конституції і не суперечить їй.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 19 ЦПК України для розгляду малозначних справ призначене спрощене позовне провадження.

Згідно частини 6 статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Матеріали справи свідчать, що у жовтні 2021 року ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах свого сина ОСОБА_2 , звернулася до суду із позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гриб Надії Миколаївни про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі в прядку загального позовного провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні у підготовчому судовому засіданні.

Оскільки позивачами заявлені позовні вимоги немайнового характеру, які підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження, судом першої інстанції розгляд справи також було призначено в порядку загального позовного провадження, а також враховуючи те, що дана справа не була визнана малозначною, тому представником ОСОБА_2 у судах, в тому числі, суді апеляційної інстанції, може бути лише адвокат.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про адвокатуру» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Із матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 , яка діє в інтересах свого сина ОСОБА_2 , подала до суду апеляційну скаргу на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2024 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1

ОСОБА_1 додала до апеляційної скарги довіреність на представництво інтересів ОСОБА_2 від 02 вересня 2021 року, посвідчену виконуючим обов?язки начальника державної установи «Темнівська виправна колонія №100» Арзумановим В.С., однак не надала документів, що посвідчують її повноваження на надання правничої допомоги як адвоката.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

У Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про здійснення ОСОБА_1 адвокатської діяльності та набуття нею статусу адвоката.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає за необхідне закрити апеляційне провадження на підставі п.2 ч.1 ст. 362 ЦПК України, оскільки апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Керуючись п.2 ч.1 ст. 362 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В :

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в особі його представника ОСОБА_1 , на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах свого сина ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гриб Надії Миколаївни про визнання заповіту недійсним.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в особі його представника ОСОБА_1 , на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2024 року повернути апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 05 вересня 2024 року.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.Ю. Тичкова

О.М. Курило