УХВАЛА

03 травня 2024 року

м. Київ

справа № 296/1594/23

провадження № 61-6299 ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Божок Лілі Володимирівна, на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 червня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 26 червня 2023 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року, позов ОСОБА_2 задоволено. Усунуто ОСОБА_2 перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом вселення до вказаної квартири та зобов`язано ОСОБА_1 передати ОСОБА_2 ключі від вказаної квартири.

29 квітня 2024 року через засоби поштового зв`язку від імені ОСОБА_1 - адвокат Божок Л. В. подала доВерховного Суду касаційну скаргу на вказані судові рішення.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Щодо форми і змісту касаційної скарги

На виконання вимог пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі зазначається рішення (ухвала), що оскаржується; клопотання особи, яка подає скаргу.

Зі змісту касаційної скарги убачається, що заявник подає касаційну скаргу на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 червня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року, однак у прохальній частині касаційної скарги просить скасувати рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 червня 2024 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року.

Ураховуючи викладене, заявнику необхідно уточнити які судові рішення оскаржуються та вірно викласти прохальну частину касаційної скарги

Щодо підстав касаційного оскарження

Відповідно до положень частини першої статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції переглядає у касаційному порядку судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Заявник у касаційній скарзі як на підстави касаційного оскарження судових рішень посилається на випадки, які передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Верховний Суд констатує, що касаційна скарга не містить належних підстав подачі касаційної скарги, визначених пунктом 4 частини другої статті 389 ЦПК України, з огляду на таке.

Пунктом 4 частини другої статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадкуякщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо:

1) справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду;

2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими, якщо касаційну скаргу обґрунтовано такою підставою;

3) судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні;

4) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу;

5) справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою;

6) судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції;

8) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Відповідно до частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо:

1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; або

2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або

3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або

4) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Так, заявник посилаючись на порушення судами норм процесуального права, оскаржує судові рішення з підстав, визначених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України, однак не конкретизує пункт (пункти) цих частин, що є підставою для скасування оскаржуваних судових рішень, та не обгрунтовує наявність цих підстав.

За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати суду уточнену редакцію касаційної скарги з посиланням на підставу (підстави) касаційного оскарження з визначенням конкретного пункту (пунктів) частини першої, третьої статті 411 ЦПК України та обґрунтуванням (мотивуванням) наявності цієї підстави (підстав). Також надіслати на адресу суду копії уточненої редакції касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Божок Лілі Володимирівна, на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 червня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 квітня 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь