Справа № 202/3269/24
Провадження № 2/202/3162/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

30 квітня 2024 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,

за участю секретаря - Пеки Д.В. ,

позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро клопотання відповідача про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Управління- Служба у справах дітей Лівобережної адміністрації Дніпровської міської ради про визначення способу участі батька у вихованні та безперешкодному спілкуванні з донькою по цивільній справ за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Управління-служба у справах дітей Лівобережної адміністрації Дніпровської міської ради, про позбавлення батьківських прав,-

ВСТАНОВИВ:

11 березня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: Управління-служба у справах дітей Лівобережної адміністрації Дніпровської міської ради, про позбавлення батьківських прав, відповідно до якої просила суд позбавити батьківських прав ОСОБА_2 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 11 березня 2024 року, головуючим суддею у розгляді вказаної справи визначено суддю Слюсар Л.П.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 01 квітня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справ та постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

23.04.2024 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Управління- Служба у справах дітей Лівобережної адміністрації Дніпровської міської ради про визначення способу участі батька у вихованні та безперешкодному спілкуванні з донькою. Просив суд прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні та безперешкодному спілкуванні з донькою.

Позивач в судовому засіданні просила суд відмовити в задоволенні клопотання, щодо прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 судовому засіданні просив суд прийняти зустрічний позов та об`єднати в одне провадження з первісним позовом, оскільки первісний та зустрічний позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. Про час і місце слухання справи повідомлялись належним чином. Заяв та клопотань не надійшло.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши зустрічну позовну заяву, матеріали цивільної справи, доходить наступного.

В силу ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємозв`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом первинного позову ОСОБА_1 є про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 .

Предметом поданої ОСОБА_2 зустрічної позовної заяви є визначення способу участі батька у вихованні та безперешкодному спілкуванні з донькою.

Проте, заявлені в зустрічному позові вимоги відносяться до правовідносин, які не мають спільного предмету з первісним позовом, що істотно розширює предмет доказування. Вимоги за первісним та зустрічним позовом виникають з різних правовідносин.

При цьому, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучати нових учасників процесу.

Як роз`яснено в п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Згідно положень ч.3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Виходячи з предмету первісного та зустрічного позову, враховуючи що ці позови є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту, заявлені в них вимоги є різними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, суд доходить висновку, що спільний розгляд вказаних первісного та зустрічного позовів є недоцільним, а тому суд вбачає визначені законом підстави для повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

Суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача ОСОБА_2 на ту обставину, що повернення цієї зустрічної позовної заяви жодним чином не порушує його право на справедливий суд в розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною Законом N475/97-ВР від 17.07.97), оскільки він не позбавлений права звернення до суду з відповідним позовом в загальному порядку з додержанням вимог чинного законодавства.

Керуючись: ст. ст. 2, 4, 10, 193, 194, 260, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа : Управління- Служба у справах дітей Лівобережної адміністрації Дніпровської міської ради про визначення способу участі батька у вихованні та безперешкодному спілкуванні з донькою повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення з цим позовом до суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі у 15-ти денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст складено 06.05.2024 року.

Суддя Л.П. Слюсар