Провадження №: 2/336/2092/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Савеленко О.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя із позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що даний позов не може бути прийнятий до провадження та підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна.

Так, механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 р. № 358.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Як роз`яснено у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 р. № 11, поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та ст. 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Враховуючи, що позивачем заявлено вимогу про визнання права власності на рухоме та нерухоме майно в порядку поділу спільного майна подружжя, тому відповідно позивачу необхідно надати належні докази на підтвердження дійсної вартості об`єкту спірного майна (звіт про оцінку майна), оскільки до позовної заяви додано лише роздруківку інформації з інтернет сайту щодо вартості подібної квартири, що не відповідає вимогам закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка для подання заяви майнового характеру для фізичних осіб становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ст.8 Закону України «Про судовий збір).

Позивачем до позовної заяви додано клопотання про звільнення від сплати судового збору. Клопотання мотивовано тим, що відповідач систематично матеріальної допомоги на утримання дитини позивачці не надає. Влаштуватись на роботу вона не має можливості, оскільки їх спільна з відповідачем дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , навчається на сімейній формі навчання дистанційно та вона їй допомагає, тому сплата судового збору є великим фінансовим навантаженням для неї. Окрім того, предметом позову є захист порушених житлових та сімейних прав позивачки. У разі несплати судового збору позивачка не зможе здійснити захист своїх прав, що є порушенням її конституційного право на звернення до суду.

До клопотання про звільнення від сплати судового збору додані копії наступних документів: довідки про реєстрацію місця проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 ; судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання неповнолітньої дитини; постанови про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини; розрахунку заборгованості зі сплати аліментів; довідки про навчання дитини на сімейній формі навчання.

Дослідивши клопотання про звільнення від сплати судового збору з додатками, встановлено, що позивачем ОСОБА_1 не додано доказів, які підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору за позовну вимогу про поділ майна подружжя, оскільки згідно наданого розрахунку заборгованості за судовим наказом № 336/2413/22 відповідач частково сплачує аліменти, докази ухилення відповідачем від сплати аліментів не надано, інших підстав для звільнення від сплати судового збору, судом не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір виходячи з ціни позову, яку необхідно уточнити, враховуючи вартість спірного майна (згідно звіту про оцінку майна).

Судовий збір необхідно сплатити за реквізитами Шевченківського районного суду м. Запоріжжя та надати суду квитанцію про сплату судового збору.

Судовий збір має бути сплачений за такими реквізитами:

Отримувач - ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37941997, Код банку отримувача (МФО): 899998, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку (IBAN) - UA0008515, Код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення судовий збір.

Отже, враховуючи викладене вище, позивачем не виконані вимоги ч.4,5 ст.177 ЦПК України.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку в сім днів з дня отримання даної ухвали, для усунення встановлених недоліків.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258, 260, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху для виправлення недоліків.

Надати позивачу для усунення недоліків строк в 7 (сім) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку, якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Савеленко