КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

22 листопада 2024 року місто Київ

справа № 355/1147/23

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.

розглянув заявувідповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Борисової О.В. у справі за апеляційною скаргою позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Баришівського районного суду Київської області від 21 травня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Чальцевої Т.В., у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою позивача АТ «Універсал Банк» на рішення Баришівського районного суду Київської області від 21 травня 2024 року, ухвалене під головуванням судді Чальцевої Т.В., у справі за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 липня 2024 року визначено колегію суддів для розгляду вказаної справи у складі: головуючий суддя: Борисова О.В., судді: Ратнікова В.М., Левенець Б.Б.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 вересня 2024 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 вересня 2024 року призначено справу до розгляду в порядку (письмового) позовного провадження без повідомлення учасників справи відповідно до ч.1 ст.369 ЦПК України.

31 жовтня 2024 року від відповідача ОСОБА_1 на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання, в якому останній просив розглядати апеляційну скаргу АТ «Універсал Банк» на рішення Баришівського районного суду Київської області від 21 травня 2024 року у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 листопада 2024 року клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін повернуто заявнику без розгляду, оскільки воно не було підписано заявником.

01 листопада 2024 року до Київського апеляційного суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява, в якій останній просив розглядати апеляційну скаргу АТ «Універсал Банк» на рішення Баришівського районного суду Київської області від 21 травня 2024 року у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишено без задоволення.

22 листопада 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Борисової О.В. від розгляду вказаної справи.

Заяву обґрунтовував тим, що відповідачем двічі було заявлено клопотання про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи для надання відповідачу можливості надати беззаперечні докази на свою користь, які доводять нікчемність вимог зі сторони позивача. Але, у задоволенні клопотання суддею Борисовою О.В. двічі відповідачу було відмовлено.

Вважає, що такі дії суду є порушенням засад змагальності сторін, які є основними при здійсненні судочинства, та свідчать про упередженість суду і нерівне ставлення до сторін у справі.

Вказував, що обставинами, що викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, можуть бути незаконні дії судді під час розгляду справи, ігнорування законних вимог сторони, створення перешкод для реалізації процесуальних прав, нерівне ставлення до сторін, нетактовна поведінка судді тощо.

Зазначав, що відповідні сумніви підтверджені тим, що він у своїх клопотаннях безпосередньо наводив аргументи, які є беззаперечними для будь-якого складу суду, якщо тільки він не є заангажованим. А саме, він чітко заявив, що жодним чином не укладав будь-яких договорів з позивачем та не підписував жодних відповідних документів, що є беззаперечним фактом, оскільки у матеріалах справи відсутні оригінали будь-яких договорів або заяв від імені відповідача. Тож, на думку заявника, будь-які позовні вимоги не можуть підлягати задоволенню, оскільки не мають жодного об`єктивного підтвердження, а тому є нікчемними. Цей беззаперечний факт було враховано при розгляді справи судом першої інстанції.

Посилався на те, що, на його думку, суддя-доповідач Борисова О.В. може бути заінтересована у результаті розгляду справи №355/1147/24 на користь позивача, про що свідчать, з одного боку, прийняття до розгляду апеляційної скарги, незважаючи на пропуск відповідних термінів подачі такої скарги з боку позивача, та, з іншого боку, дві поспіль відмови на законні та обґрунтовані клопотання відповідача надати йому в суді можливість довести нікчемність позовних вимог.

Вважає, що при розгляді даної справи може бути упереджене ставлення з боку судді-доповідача, що є неприпустимим при здійсненні судочинства.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Таким чином, заява про відвід головуючого судді розглядається без повідомлення учасників справи за правилами ч.8 ст.40 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та заяву про відвід, колегія суддів приходить до висновку про його необґрунтованість з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно ч.3 ст.39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, №33949/02, 49 - 52, від 09 листопада 2006 року).

Як вбачається зі змісту заяви про відвід заявник фактично не погоджується з ухвалою Київського апеляційного суду від 01 листопада 2024 року про повернення відповідачу ОСОБА_1 клопотання про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін без розгляду та ухвалою Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року, якою заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишено без задоволення.

Разом з тим, відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Обставини, покладені в основу заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Борисової О.В. не свідчать про існування підстав, визначених у ст.ст.36, 37 ЦПК України, які викликають чи можуть викликати сумнів у неупередженості та об`єктивності головуючого судді, а відтак колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, питання про відвід головуючого суддів відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Справу передати для автоматизованого розподілу відповідно до ч.1 ст.33 ЦПК України з метою визначення судді для розгляду заяви про відвід.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: