Справа № 229/6713/24
Провадження № 2/229/2102/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 р. Дружківський міський суд Донецької області в складі головуючого судді Фролової Н.М., за участю секретаря судового засідання Бочарової К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дружківка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дружківської міської територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дружківського міського суду Донецької області з позовною заявою, в якій просить: поновити йому строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 , є рідним сином свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 26.10.2021 р.). ІНФОРМАЦІЯ_2 померла рідна мати позивача ОСОБА_4 . Померлий ОСОБА_3 є власником житлового будинку саманного з надвірними будівлями, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , згідно договору купівлі-продажу від 27.08.1963 р. На момент смерті батько позивача проживав у будинку АДРЕСА_1 . У позивача є рідний брат ОСОБА_2 , який не бажає прийняти спадщину після смерті батьків. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті свого рідного батька ОСОБА_3 який бажає прийняти спадщину. 30.07.2024 р. позивач звернувся до нотаріуса з можливістю видати йому документи про спадщину (свідоцтво про право на спадщину за законом), але враховуючи, що з моменту смерті ОСОБА_3 сплинув 6-ти місячний термін і він не був зареєстрований за однією адресою з померлим то йому в його проханні було відмовлено. Позивачем був пропущений 6-ти місячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: він тривалий час до смерті батька знаходився поруч і тому вважав, що після його смерті він автоматично прийняв спадщину і є повноправним господарем (власником) спадкового майна; він не має юридичної освіти і тому у питаннях про спадщину не усвідомлений; в нього на той час не було достатньо коштів, щоб належним чином оформити спадщину; він не знав в який термін необхідно подавати відповідну заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори; з травня 2014 р. в регіоні мешкання позивача триває антитерористична операція, а з 24.02.2022 р. до теперішнього часу тривають реальні бойові дії, внаслідок чого тривалий час не працювали спадкові реєстри. Відмовлятись від прийняття спадщини позивач не має наміру. На теперішній час спадкоємців які б прийняли спадщину, чи звернулись з цього приводу до нотаріальної контори з відповідною заявою немає.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надіслав до суду клопотання про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач Дружківська міська територіальна громада в особі Дружківської міської військової адміністрації у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали суду клопотання про розгляд справи без участі відповідача, заперечень щодо задоволення позовних вимог позивача не мають.

Третя особа, ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надіслав до суду клопотання про розгляд справи без участі третьої сторони, заперечень щодо задоволення позовних вимог позивача не має.

На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку в сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

До відносин спадкування правила ЦК України (книга 6 Спадкове право, ст.ст.1216-1308) застосовуються, якщо спадщина відкрилась після набрання ним чинності з 01 січня 2004 року, а також якщо спадщина відкрилась до цієї дати, але не була прийнята ніким із спадкоємців (пункти 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України).

За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні такого майна, або вимоги кредиторів (ч.1). На підставі отриманої першої заяви нотаріус заводить спадкову справу, яка підлягає державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2).

Відповідно до ч. 1 ст.9-1 Закону № 1669-VII, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюються або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням КМУ, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с-ще Олексієво-Дружківка, м. Дружківка, Донецької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорта громадянина України (а.с.7).

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 10.11.1971 року ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьком зазначений ОСОБА_3 , матір`ю зазначена ОСОБА_4 (а.с.11).

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 від 21.04.1962 року ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьком зазначений ОСОБА_3 , матір`ю зазначена ОСОБА_4 (а.с.12).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим Дружківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис про смерть № 1121 від 26.10.2021 року (а.с.17).

ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_4 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис про смерть № 41 від 13.01.2014 року (а.с.16).

Як вбачається з листа Приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Миросєді В.М. № 504/01-16 від 30.07.2024 року щодо звернення ОСОБА_1 повідомляється, що оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , в нотаріальну контору (до приватного нотаріуса) в установлений законом строк та на момент його смерті не були зареєстровані за однією й тією ж адресою з померлим, він пропустив строк для прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_1 необхідно звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с.13).

Як вбачається з Договору купівлі-продажу від 27.08.1967 року, посвідченого нотаріусом Дружківської державної нотаріальної контори Щербиніним А.С., за реєстром №2284, ОСОБА_5 продала, а ОСОБА_3 купив житловий будинок, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 (а.с.14-15).

Згідно листа виконавчого комітету Дружківської міської ради № 1535/0.124/1-22 від 03.03.2022 року згідно з даними реєстру територіальної громади місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 з 05.02.1980 по 27.10.2021 (зняття з реєстрації у зв`язку зі смертю). Згідно з даними реєстру територіальної громади станом на 23.10.2021 за адресою АДРЕСА_1 місце проживання інших фізичних осіб не зареєстроване (а.с.18).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №78763319 від 16.10.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у спадковому реєстрі відсутня інформація про наявність спадкової справи відкритої щодо спадкового майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.32).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) №78763332 від 16.10.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у Спадковому реєстрі відсутня інформація про наявність заповітів або спадкових договорів складених ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.33).

Таким чином, у судовому засіданні встановлено факт пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, який не є підставою для усунення від спадкування, оскільки позивач має право на спадщину після смерті батька за законом. Однак, він не може реалізувати його у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Отже право останнього підлягає захисту в судовому порядку.

Визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у п. 1 ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320 цс 17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як роз`яснив у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Із позовної заяви вбачається, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку із об`єктивними, непереборними труднощами, що стало перешкодою до реалізації своїх спадкових прав та пропуску шестимісячного строку. Пропуск строку для прийняття спадщини стався через причини, які на думку позивача дають правові підстави вважати їх поважними.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04).

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця з поважних причин.

Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню.

На підставі викладеного керуючись ст. ст. 1216, 1218, 1220, 1223, 1265, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30 травня 2008 року № 7, постановою Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, ст. ст. 10, 81, 200, 206, 247, 259, 265, 273, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Дружківська міська територіальна громада в особі Дружківської міської військової адміністрації, , адреса місцезнаходження: 84205, Донецька область, м. Дружківка, вул. Соборна, 16;

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя