Справа № 524/4745/24
Провадження № 2/524/1934/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2024 року року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Предоляк О.С., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ТОВ «Полтаваенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Вказана заява від імені АТ «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької об`єднаної філії підписана ОСОБА_2 на підставі довіреності № 124 від 24.07.2024 року, виданої генеральним директором товариства.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною першою статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21 зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Суд наголошує, що до позовної заяви не долучено доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_2 на право підпису від АТ «Полтаваобленерго» позовної заяви, зокрема за статутом чи положенням, або за посадовою інструкцією чи трудовим договором (контрактом), а для самопредставництва юридичної особи у малозначних справах не достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності, про що зробила висновок Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивач вказує на те, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

У результаті несвоєчасної сплати за комунальні послуги виникла заборгованість за період з 01.01.2022р. по 29.02.2024 р. у розмірі 48298,90 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача, посилаючись на ст.ст. 319, 322 ЦК України.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідач ОСОБА_1 є власником 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1

Інформація про власника 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 в матеріалах справи відсутня.

Таким чином, позивачу необхідно обґрунтувати підстави позову до ОСОБА_1 в частинні стягнення з неї усієї суми заборгованості.

З врахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Дійсну позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Полтаваенергозбут» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків тривалістю 5 днів з дня отримання позивачем даної ухвали, попередивши, що у супротивному випадку позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена Предоляк