Справа № 358/35/24 Провадження № 2/358/325/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Тітова М.Б.

за участю:

секретаря судового засідання Зеленько О.Д.,

представника позивачки ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

представника третьої особи ОСОБА_4

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, клопотання позивачки ОСОБА_5 про забезпечення проведення онлайн трансляції судового засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору КП БМР «Богуславське ЖКП» про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом, в якому просить зобов`язати відповідача ОСОБА_2 за власні кошти відновити належний їй водогін у стан, який був до пошкодження, а саме: герметично з`єднати трубу належного їй водогону із водопровідною мережею КП БМР «Богуславське ЖКП» трубою з ПВХ, діаметром 25мм, відновивши таким чином його максимальну пропускну здатність на рівні 2,19 л/сек.

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що вона отримує послуги з водопостачання частини належного їй будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , що здійснюється на підставі укладеного нею 12 жовтня 2021 року з КП БМР «БОГУСЛАВСЬКЕ ЖКП» договору з індивідуальним споживачем про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Однак, 29 грудня 2023 року близько 10 год. 20 хв. було виявлено, що у водогоні зазначеного домоволодіння відсутня вода. З`ясувавши можливі причини відсутності води було виявлено, що відповідач ОСОБА_2 самовільно демонтував частину водопровідної труби, що належить позивачці та поніс її до себе у двір, де розпорядився нею на власний розсуд. У зв`язку з цим було викликано поліцію. Працівники поліції застали ОСОБА_2 у розподільчому колодязі з ножем у руках, яким він намагався додатково пошкодити водогін, що належить позивачці. В ході відібрання пояснень ОСОБА_2 пояснив, що вода до будинку позивачки проведена незаконно, оплата наданих послуг нею не здійснюється, а тому він вирішив самостійно відключити позивачку від водопровідної мережі, а частину демонтованої водопровідної труби забрати собі. Факт пошкодження водогону підтверджується: відеозаписами із нагрудних камер поліцейських, письмовими поясненнями поліцейських ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , актом перевірки водопровідно - каналізаційного господарства, складеного представниками КП БМР «БОГУСЛАВСЬКЕ ЖКП» від 04.012024.

05 квітня 2024 року ОСОБА_5 звернулася до суду з клопотанням, в якому просить здійснити на сайті Богуславського районного суду онлайн трансляцію судового засідання по справі за №358/35/24 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору КП БМР «Богуславське ЖКП» про зобов`язання вчинити певні дії.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 підтримав заяву із наведених в ній підстав, просив її задовольнити.

В судовому засіданні 30.04.2024 представник відповідача ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення клопотання.

Представник третьої особи ОСОБА_4 в судовому засіданні 30.04.2024, щодо вирішення клопотання позивачки про онлайн трансляцію судового засідання по даній справі покладалася на розсуд суду.

Вислухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним у задоволенні клопотання про трансляцію судового засіданння відмовити, з огляду на наступне.

Згідно із частинами 1, 5, 6 статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

Відповідно до частини 4 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

З наведених положень частини 5 статті 7 ЦПК України, частини 4 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вбачається, що трансляція судового засідання здійснюється виключно з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення цього питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Листом Державної судової адміністрації України від 14.03.2016 № 15-1924/16 повідомлено про можливість он-лайн трансляції судових засідань по справах, які мають значний суспільний інтерес.

Вища рада правосуддя у своєму рішенні від 01.04.2021 № 763/0/15-21 «Про надання уніфікованих рекомендацій для судів всіх інстанцій та юрисдикцій щодо безпечної роботи в умовах карантину» також надала рекомендації судам забезпечити трансляцію судових засідань, що викликають значний інтерес громадськості, для гарантування права на справедливий і публічний судовий розгляд.

Виходячи з наведеного, вбачається, що прийняття рішення щодо проведення трансляції судового засідання здійснюється з дозволу суду в разі доцільності по справам, які мають значний суспільний інтерес.

Суд виходить з того, що суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про інформацію», предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформація про значний суспільний інтерес до даної цивільної справи та про наявність самого предмету такого суспільного інтересу в матеріалах справи відсутня і учасниками судового процесу не надана. Не спостерігалось такого суспільного інтересу та контролю за судовим процесом з боку громадськості під час проведення усіх засідань, при тому, що судове слухання справи проводиться у відкритому судовому засіданні.

Позивачкою не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що є предметом суспільного інтересу та взагалі не обгрунтовано необхідність проведення трансляції судового засідання.

Крім того, дана справа є приватно-правовим спором між позивачкою та відповідачем, та не стосується прав чи обов`язків невизначеного кола осіб або певних верств громадськості; ознаки публічно-правових правовідносин відсутні.

Слід також зазначити, що справа розглядається у відкритому судовому засіданні, отже, всі бажаючі мають можливість бути присутніми в судовому засіданні, а судом здійснюється повне фіксування судових засідань за допомогою офіційного технічного засобу.

Зважаючи на суть справи, яка розглядається, предмет та підстави позову, суд відхиляє доводи позивачки про необхідність проведення трансляції судового засідання та вважає недоцільним здійснювати трансляцію судового засідання в даній справі.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. Відмова у задоволенні клопотання заявника ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами цивільного процесуального законодавства, та сприяє передбаченому ст. 2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заяви № 17160/06 та № 35548/06, § 33).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Суд також роз`яснює, що відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч.ч. 4, 6 ст. 7 ЦПК України.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 2, 7, 11, 222, 258-261, 353 ЦПК України та ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_5 про забезпечення проведення онлайн трансляції судового засідання у цивільній справі № 358/35/24 (провадження № 2/358/325/24) за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору КП БМР «Богуславське ЖКП» про зобов`язання вчинити певні дії- відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення суддею в порядку ч. 1 ст. 261 ЦПК України і оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов