Справа № 303/7161/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 квітня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Собослоя Г.Г., Джуги С.Д.

з участю секретаря судового засідання: Сливки С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 вересня 2023 року, ухвалене головуючим суддею Кость В.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності

встановив:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ «Державний експортно-імпортний банк України» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що він перебуває в трудових відносинах з АТ «Державний експортно-імпортний банк України» та є керуючим філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді. Наказом Голови Правління АТ «Державний експортно-імпортний банк України» Єрмакова С.О. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» №4-д від 29.06.2023 йому було оголошено догану. Оскаржуваний наказ було направлено йому на адресу корпоративної електронної пошти. Оригінал наказу в паперовому чи електронному вигляді з кваліфікованим електронним підписом Голови правління банку наданий йому не був.

Позивач вважає накладення дисциплінарного стягнення безпідставним, незаконним та здійсненим із порушенням вимог чинного законодавства, оскільки притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося із порушенням строків встановлених ст. 148 КЗпП України; притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося з порушенням порядку ст. 149 КзПп України; без встановлення в його діях складу дисциплінарного проступку; та не зазначено в чому конкретно полягало порушення трудової дисципліни.

Вказує, що підставою для прийняття рішення про застосування до нього дисциплінарного стягнення стало те, що за результатами службового розслідування, комісією із службового розслідування складено акт від 14.04.2023, яким встановлено факт невиконання керуючим філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді вимог чинного законодавства України та нормативних документів Банку. Зокрема вказано, що в ході проведення Банком службового розслідування комісією встановлено 7 випадків видачі коштів з поточних рахунків клієнта - фізичної особи з перевищенням обмеження, встановленого Постановою № 18. Інформація про факт вказаних порушень працівниками Філії вимог Постанови № 18 повідомлена керуючому наприкінці січня 2023 року.

Крім того, з матеріалів службового розслідування вбачається, що на початку лютого 2023 року керуючому стало відомо про факти невиконання вимог Технічного порядку при укладенні договорів еквайрингу, в частині накладання ним свого підпису та відбитку печатки банку при укладенні угоди з ФОН «Варта» від 10.01.2023 до моменту здійснення Банком заходів, визначених положенням чинного законодавства України і нормативних документів Банку з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, у тому числі належної перевірки торговців та агентів.

Не погоджується з оскаржуваним наказом та зазначає, що з його боку, під час виконання обов`язків, визначених посадою інструкцією, вимоги чинного законодавства та нормативних документів банку не були порушені.

Відповідно до Методики збору та обробки інформації щодо події операційного ризику в АТ "Укрексімбанк", затвердженої рішенням Правління Банку від 20.10.2022, при виявлені порушень операційного ризику за фактом видачі коштів працівник внутрішньої безпеки Головного Банку не проінформував ризик-координатора Головного банку, а такий не надав відомості ризик-координатору в філії Ат «Укрексімбанк» у м. Ужгороді та йому, що відповідно унеможливило вжити заходи із усунення можливих наслідків, а тому і виключає підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Крім того в посадовій інструкції відсутній обов`язок заступника ризик-координатора.

В оскаржуваному наказі, обґрунтовуючи притягнення до дисциплінарної відповідальності, відповідач зокрема посилається на приписи пункту 2.44 Посадової інструкції згідно з яким на позивача покладено функцію забезпечення в межах своєї компетенції здійснення всіх заходів належної перевірки, та інших заходів, визначених чинним законодавством України, що регулює відносини в сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та нормативними документами Банку з питань фінансового моніторингу.

Однак, до його обов`язків не входять функції безпосереднього здійснення відповідних заходів. Крім того, в Оскаржуваному наказі зазначено, що після отримання мною відповідної інформації були запрошені пояснення у працівників, до функціональних обов`язків яких входило здійснення відповідних заходів перевірки при встановлені ділових відносин з ФОН "Барта", а також було запропоновано співробітнику служби безпеки зафіксувати факт невиконання вимог Технічного порядку та направити інформацію до Головного банку з метою проведення службового розслідування.

Так само є безпідставним зазначення в Оскаржуваному наказі в якості обґрунтування притягнення його до дисциплінарної відповідальності за п. 1.3 Посадової інструкції, в якому зазначено, що керівник філії забезпечує діяльність філії в цілому, та, несе персональну відповідальність за ефективність виконання покладених на філію завдань і функцій. В цій частині не зазначено в чому конкретно проявилося невиконання завдань.

Не є законним та обґрунтованим твердження в Оскаржувану наказі про порушення з мого боку обов`язку реєстрації операційного ризику порушення вимог Технічного порядку при укладенні договорів еквайрингу, адже, як зазначалось вище, відповідно до Наказу Відповідача «Про призначення ризик-координатор» № 80-22 від 15.07.2022 ризик координатором, який здійснює відповідні функції в філії, призначено іншу посадову особу.

Порядок проведення службового розслідування в системі АТ Укрексімбанк» врегульовано наказом від 26.02.2010 за № 102. Так, п. 6.1 Порядку передбачено, що за результатом службового слідування члени комісії складають акт. Акт був складений 14.04.2023. Пунктом 6.4 Порядку встановлено, що акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівникові банку, який призначив службове розслідування, в одному примірнику. Акт був затверджений Головою Правління Банку 21.04.2023.

Згідно з п. 6.5 Порядку, перед поданням акту службового розслідування на розгляд керівникові банку, з актом під розпис ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося розслідування. Всупереч наведеним вимогам Порядку йому для ознайомлення було надано акт службового розслідування лише 13.06.2023, на той час акт вже був розглянутий керівником банку з проставлянням його підпису, що є безумовним порушенням пункту 6.5 Порядку.

Також звертає увагу суду на те, що дисциплінарне стягнення накладено поза межами строку передбаченого ст. 148 КЗпП України.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 вересня 2023 року позов задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ Голови правління акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» ОСОБА_2 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 29.06.2023 №4-д, в частині оголошення догани керуючому філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді Мухтаруліну Р. О.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України» подало апеляційну скаргу в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Вказує, що судом не встановлено фактичних обставин справи, які мають ключове значення для справи, щодо суті та розуміння: 1) терміну «операційний ризик» в банківській діяльності, його роль в забезпеченні діяльності, яка гарантуватиме не лише права Банку, а й права та інтересів необмежного кола осіб - клієнтів Банку, 2) системи управління операційними ризиками, впровадження та забезпечення функціонування якої на рівні філії є обов`язком Позивача; 3) управлінських повноважень, обов`язків та відповідальності Позивача в системі управління операційними ризиками.

Натомість судом першої інстанції безпідставно зазначено про загальність формулювань посадової інструкції Відповідача, оскільки в посадовій інструкції чітко передбачено обов`язки Позивача щодо впровадження системи управління операційними ризиками, що передбачає впровадження та належне функціонування процесу збору та фіксації інформації, її обробки для подальшого прийняття рішення, що стосуються причин, форм прояву, методів попередження ризикових подій та подолання їхніх наслідків у процесі діяльності установи з найменшими втратами для бізнесу і середовища.

Також судом першої інстанції необґрунтовано та хибно зазначено про те, що, нібито, підставою для притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності були лише а) факт підписання договору еквайрингу з порушенням закону та б) факти видачі коштів з каси з порушенням законодавства. Однак, підставою для притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності було порушення перш за все Позивачем вимог щодо впровадження та забезпечення на філії банку системи управління операційними ризиками, зокрема, не здійснення Позивачем та очолюваною ним Філією жодних дій щодо збору та реєстрації події операційного ризику про вказані вище факти порушень законодавства.

Через неналежне встановлення судом першої інстанції обставин, за які саме факти порушень трудової Позивача притягнуто до відповідальності, судом першої інстанції зроблено безпідставний висновок про пропуск строків для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Судом зазначено в судовому рішенні взаємно суперечливі висновки, зокрема, 1) Позивачу стало відомо про факти порушень працівниками філії вимог законодавства, Позивач не вжив заходів для належної фіксації та реєстрації події (як складових частин системи управління операційним ризиком) операційного ризику попри зміст його посадової інструкції; і тут же судом наведено висновок, що не підтверджено доводи щодо того, що Позивач не забезпечив управління ризиками на рівні філії. 2) Позивачем отримано оскаржуваний наказ на корпоративну електронну пошту, після чого Позивачем оскаржено цей наказ до суду, наявність наказу не оспорюється сторонами. Однак, в рішення суд ставить під сумнів взагалі наявність оскаржуваного наказу, посилаючись на те, що наказ, нібито, не був підписаний електронним цифровим підписом.

Не повно та неналежним чином досліджено зміст письмових доказів та норм чинного законодавства, зокрема, зміст нормативно-правових актів Національного банку України та внутрішніх нормативних документів Банку,у т.ч. зміст Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк», затвердженого та введеного в дію наказом Банку від 23.06.2021 року №185 (у т.ч. залишено поза увагою п.2.1.9. цього порядку). Про те, що суд першої інстанції не дослідив повно приписи законодавства України та внутрішніх нормативних документів Банку свідчать висновки та мотиви суду за змістом Оскаржуваного рішення.

Посилаючись на встановлені порушення, допущені підлеглими працівниками, порушення вимог системи управління операційним ризиком на філії суд хибно констатував відсутність будь-якої відповідальності Керівника філії, в посадовій інструкції якого наявні обов`язки щодо впровадження (тобто, забезпечення належної роботи) системи управління операційними ризиками.

Не надано належної оцінки обставинам підписання договорів Керівником філії еквайрингу в порушеннями вимог чинного законодавства України і нормативних документів Банку з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення. Підписання договорів було здійснено до моменту здійснення Банком заходів з належної перевірки контрагентів. При цьому Позивач не оспорював факту підписання таких договорів.

Не повно досліджено обставини дотримання строку притягнення до дисциплінарної відповідальності, зокрема не взято до уваги докази перебування Позивача тривалий час на лікарняному перед ознайомленням з Актом службового розслідування та застосуванні дисциплінарного стягнення.

Не повно проаналізовано обставини, які визнано обома сторонами та підтверджено доказами. Зокрема, позивач у справі підтвердив ознайомлення із наказом про застосування до нього дисциплінарного стягнення після отримання документу корпоративною електронною поштою на електронну адресу як Керуючого філією. Крім того, судом не застосовано приписи ст.7 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», якими зокрема встановлено: «У період дії воєнного стану порядок організації діловодства з питань трудових відносин, оформлення і ведення трудових книжок та архівного зберігання відповідних документів у районах активних бойових дій визначається роботодавцем самостійно, за умови забезпечення ведення достовірного обліку виконуваної працівником роботи та обліку витрат на оплату праці».

При цьому судом розглянуто справу в порядку спрощеного позовного провадження та без виклику учасників справи, незважаючи на подані Банком заперечення проти такого порядку розгляду справи.

ОСОБА_1 подав відзив на апеляційну скаргу в якому просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши підстави та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що вимоги апеляційної скарги є підставними з огляду на наступні мотиви.

Відповідно до вимог частини 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

А ч. 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Так з приписів ст. 76, ч.ч. 1, 2 ст. 77, ст.ст. 78, 79 і 80, ч.ч. 1, 4 ст. 81 ЦПК України вбачається, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Задовольняючи заявлений позов суд першої інстанції виходив з того, що дисциплінарне стягнення накладено після спливу 6-ти місяців з дня виявлення проступку. В належний спосіб позивач не був ознайомлений з Наказом про притягнення до дисциплінарного стягнення.

Проте, таких висновків суд першої інстанції дійшов у супереч наявних обставин справи та вимог норм матеріального права, виходячи з наступних мотивів.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 цієї Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи у роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно положень пункту 2.2. Кодексу поведінки (етики), керівники та працівники Банку зобов`язані:

- виконувати свої посадові обов`язки професійно, добросовісно та з докладанням належних зусиль і старанності відповідно до посадових інструкцій, вимог та правил, встановлених Банком, корпоративних цінностей і принципів Банку;

- дотримуватись вимог чинного законодавства України, у тому числі нормативно-правових актів Національного банку України, нормативних та розпорядчих документів Банку, загальноприйнятих стандартів етики та поведінки;

- сприяти підвищенню ефективності своєї роботи, забезпечуючи зростання результативності своєї діяльності та діяльності Банку в цілому.

У пункті 2.5. Кодексу поведінки (етики) зазначено, що керівники та працівники Банку мають неухильно дотримуватися норм чинного законодавства України та вимог нормативних і розпорядчих документів Банку й створювати умови для його виконання та дотримання. Керівники Банку повинні здійснювати постійний контроль за дотриманням норм чинного законодавства України під час здійснення діяльності підпорядкованих їм самостійних структурних та відокремлених підрозділів Банку.

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі N 554/9493/17.

Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності не має значення, чи призвів вчинений ним дисциплінарний проступок до настання реальних негативних наслідків. Для накладення дисциплінарного стягнення цілком достатньо фіксації самого факту винного вчиненого працівником порушення трудової дисципліни, а наявність чи відсутність шкідливих наслідків може бути врахована тільки при визначенні тяжкості проступку та виборі виду дисциплінарного стягнення.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 24 липня 2019 року у справі N 359/4316/17 та від 30 березня 2020 року у справі N 489/7807/18.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі N 6-2801цс15 зроблено висновок про те, що пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, в тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений наданими суду доказами.

Зазначений правовий висновок підтриманий також Верховним Судом у постановах від 21 жовтня 2019 року у справі N 711/8227/16-ц, у постанові Верховного Суду від 20 2020 року у справі N 754/4355/17,від 08 жовтня 2020 року у справі N 202/2817/19.

З матеріалів справи слідує, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани на позивача накладено на підставі акту комісійного службового розслідування від 14.04.2023 року, який затверджено Головою Правління 21.04.2023 року, яким встановлено факт невиконання Керуючим філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді Мухтаруліним Р.О. приписів Посадової інструкції, вимог чинного законодавства України щодо управління та попередження ризикової діяльності та з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, нормативних документів Банку розроблених на виконання законодавства України.

Зокрема, 05.08.2016 року наказом Голови Правління за №603-к «Про призначення ОСОБА_1 » було призначено ОСОБА_1 на посаду керуючого філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді.

01.04.2021 року затверджено радником Голови Правління групи радників Голови Правління Медко М.Б. посадову інструкцію керуючого філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді, яку погоджено директором по роботі з персоналом ОСОБА_3 ,начальником Управління ліцензування та організації діяльності мережі банку ОСОБА_4 .

Та 01.04.2021 року ОСОБА_1 був ознайомлений із Посадовою інструкцією, про що свідчить його особистий підпис на документі із зазначенням про згоду зі змістом такого документу.

У відповідності до функцій та видів діяльності філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді, які визначені Положенням про філію АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді, філія є бізнес-підрозділом Банку, яка здійснює валютні, кредитні, розрахункові, касові та інші банківські операції та надає фінансові послуги в межах ліцензій, наданих Банку.

Проте, постановою Правління Національного банку України від 24.02.2022 року №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі - Постанова № 18) було запроваджено ряд обмежень щодо видачі готівкових коштів з рахунків клієнтів.

Зокрема: п.5 Постанови №18 заборонено видачу в Україні готівкових коштів в іноземній валюті з рахунку клієнта в іноземній валюті в обсязі, що перевищує в еквіваленті 100 000 гривень у день (без урахування комісії банку);

- пунктом 2 Постанови №18 Банкам забороняється проводити операції, що порушують визначені цією постановою обмеження, сприяють або можуть сприяти їх уникненню.

Співробітниками філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді, які перебувають у підпорядкуванні ОСОБА_1 як керівника філії, було допущено 7 випадків видачі коштів з поточного рахунку клієнта - фізичної особи з перевищенням обмеження, встановленого Постановою №18 в частині видачі готівкових коштів з рахунку клієнта в національній або іноземній валюті в обсязі, що перевищує 100 000 гривень у день, а саме:

05.12.2022 року об 09:29 год. працівниками відділення в м. Мукачево філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді здійснена видаткова операція з рахунку фізичної особи ОСОБА_5 (ідент. номер НОМЕР_1 ) НОМЕР_2 на суму 2600 євро, що еквівалентна сумі 100 202,96 грн. (призначення платежу «Повернення вкладу та процентів на вклад». Операцію здійснив головний економіст ОСОБА_6 (таб. номер 7722), контролер начальник відділення Різак ОК. (таб. номер 5972), касир Штулер ТС. (таб. номер 8048).

06.12.2022 року об 12:31 год. працівниками відділення в м. Мукачево філії АТ «Укрексімбанк» в м. Ужгороді здійснена видаткова операція з рахунку фізичної особи ОСОБА_5 (ідент. номер ) НА0060232 на суму 2600 євро, що еквівалентна сул 100 711,78 грн. (призначення платежу «Повернення вкладу та процентів на вклад»). Операцію здійснив головний економіст ОСОБА_6 (таб. номер 7722), контролер начальник відділення ОСОБА_7 (таб. номер 5972), касир ОСОБА_8 (таб. номер 8048).

07.12.2022 року об 14:25 год. працівниками відділення в м. Мукачево філії АТ «Укрексімбанк`у м. Ужгороді здійснена видаткова операція з рахунку фізичної особи ОСОБА_5 (ідент. номер ) НОМЕР_2 на суму 2600 евро, що еквівалентна сумі 100 065,16 грн. (призначення платежу «Повернення вкладу та процентів на вклад». Операцію здійснив головний економіст ОСОБА_6 (таб. номер 7722), контролер начальник відділення ОСОБА_7 (таб. номер 5972), касир ОСОБА_8 (таб. номер 8048).

08.12.2022 року об 11:57 год. працівниками відділення в м. Мукачево філії АТ «Укрексімбанк`у м. Ужгороді здійснена видаткова операція з рахунку фізичної особи ОСОБА_5 (ідент. номер НОМЕР_1 ) ЦА0060232 на суму 2600 евро, що еквівалентна сумі 100 160.32 грн. (призначення платежу «Повернення вкладу та процентів на вклад»). Операцію здійснив головний економіст ОСОБА_9 (таб. номер 7722), контролер головний економіст ОСОБА_10 (таб. номер 5956), касир ОСОБА_8 (таб. номер 8048).

09.12.2022 року об 14:56 год. працівниками відділення в м. Мукачево філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді здійснена видаткова операція з рахунку фізичної особи ОСОБА_5 (ідент. номер ) НОМЕР_2 на суму 2600 євро, що еквівалентна сумі 100 003,54 грн. (призначення платежу «Повернення вкладу та процентів на вклад»). Операцію здійснив головний економіст ОСОБА_11 (таб. номер 8105), контролер - головний економіст ОСОБА_10 (таб. номер 5956), ОСОБА_12 (таб. номер 5930).

12.12.2022 року об 14:58 год, працівниками відділення в м. Мукачево філії АТ «Укрексімбанк`у м. Ужгороді здійснена видаткова операція з рахунку фізичної особи ОСОБА_5 (ідент. номер НОМЕР_1 ) 11А0060232 на суму 2600 євро, що еквівалентна сумі 100 360,00 грн. (призначення платежу «Повернення вкладу та процентів на вклад»). Операцію здійснив головний економіст ОСОБА_6 (таб. номер 7722). контролер головний економіст ОСОБА_10 (таб. номер 5956), касир ОСОБА_8 (таб, номер 8048).

13.12.2022 року об 16:22 год. працівниками відділення в м. Мукачево філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді здійснена видаткова операція з рахунку фізичної особи ОСОБА_5 (ідент. номер НОМЕР_1 ) НОМЕР_2 на суму 2600 євро, що еквівалентна сумі 100 360,00 грн. (призначення платежу «Повернення вкладу та процентів на вклад»). Операцію здійснив головний економіст ОСОБА_6 (таб. номер 7722), контролер головний економіст ОСОБА_10 (таб. номер 5956), касир ОСОБА_8 (таб. номер 8048).

Інформацію про факт порушень вимог постанови Національного банку України від 24.02.2022 №18 було повідомлено ОСОБА_1 як керуючому філії спеціалістом з безпеки наприкінці січня 2023 року. Тобто, з боку Керівника філії був відсутній належний та повний контроль для забезпечення законної діяльності ввіреного йому в підпорядкування підрозділу.

У письмових поясненнях від 24.03.2023 року ОСОБА_1 зазначив, що після повідомлення йому вищевказаних випадків наприкінці січня 2023 року ним було викликано працівників Філії Банку для отримання усних пояснень та запропоновано спеціалісту з безпеки повідомити Головний банк з метою проведення можливого розслідування.

Крім зазначеного, ОСОБА_1 як керуючим філією, підписано договори еквайрингу та проставлено печатку Банку у т.ч. в порушення вимог п.2.1.9. Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк» при укладанні договорів еквайрингу в АТ «Укрексімбанк», до моменту здійснення Банком заходів, визначених положеннями чинного законодавства України і внутрішніх нормативних документів Банку з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення. Тобто, керуючим філією від імені Банку укладено договори до закінчення належної перевірки торгівців та агентів та без Листка погодження.

Як наслідок ОСОБА_1 без належної перевірки та здійснення системного контролю за діяльністю філії, не пересвідчившись у результатах перевірки майбутніх контрагентів, було підписано договори із особами, з якими встановлення ділових стосунків для Банку недопустиме та має високі ризики. А саме, керівником філії було неправомірно підписано:

- Договір № 812-Е від 19.07.2022 року з ДІ «Брустурянське Лісопромислове господарство» () на встановлення чотирьох Р05-терміналів (20.02.2023 року контракти з клієнтами було закрито у зв`язку з припиненням діяльності підприємства);

- Договір № 818-Е від 26.10.2022 року з Закарпатською торгово-промисловою палатою (), керівник ОСОБА_13 на встановлення Р05-терміналу (20.02.2023 року контракти з клієнтами було закрито у зв`язку з відмовою Банку в обслуговуванні через високі ризики ділових відносин);

- Договір № 821 від 10.01.2023 року з ФОП « ОСОБА_14 » (ПІН НОМЕР_3 ) на встановлення одного Р05-терміналу (відмовлено Банком в обслуговуванні через високі ризики ділових відносин).

З цього приводу ОСОБА_1 зазначав, що йому на початку лютого 2023 року стало відомо про вчинені порушення при укладені договорів еквайрингу від співробітника управління безпеки.

17.03.2023 року розпорядженням Голови Правління АТ «Укрексімбанк» №32-Р було призначено службове розслідування щодо можливих фактів порушень чинного законодавства України та нормативних документів Банку працівниками філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді.

24.03.2023 року в ході службового розслідування ОСОБА_1 було надано письмові пояснення, за змістом яких позивач не визнавав своєї провини, але фактично підтвердив порушення допущені як співробітниками філії, так і ним як Керуючим філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді під час безпосереднього підписання договорів еквайрингу без попередньої перевірки.

Також, було відібрано письмові пояснення від підлеглих ОСОБА_1 , співробітників філії. Пояснення всіх опитаних осіб відображено зокрема в подальшому у Акті за результатами проведеного службового розслідування.

14.04.2023 року комісією зі службового розслідування було складено Акт, який було затверджено Головою Правління Банку 21.04.2023 року.

3а результатами проведеного службового розслідування встановлено факт невиконання Керуючим філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді Мухтаруліним Р.О. приписів Посадової інструкції, вимог чинного законодавства України щодо управління та попередження ризикової діяльності та з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, нормативних документів Банку розроблених на виконання законодавства України, у т.ч.: програми здійснення / належної перевірки клієнтів; технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк; кодексу поведінки (етики) АТ «Укрексімбанк»; політики управління операційними ризиками в АТ «Укрексімбанк» та Методики збору та обробки інформації щодо подій операційного ризику в АТ «Укрексімбанк».

13.06.2023 року керуючий філією Мухтарулін Р.О., у встановлені строки був ознайомлений із Актом службового розслідування від 14.04.2023 року, затвердженим Головою Правління 21.04.2023 року.

Ознайомлення ОСОБА_1 13.06.2023 року з Актом службового розслідування від 14.04.2023 року відбулося у зв`язку із тривалим перебуванням його на лікарняних, а саме у такі періоди:

з 28.04.2023 року по 05.05.2023 року;

з 06.05.2023 року по 12.05.2023 року;

з 15.05.2023 року по 22.05.2023 року;

з 23.05.2023 року по 06.06.2023 року;

з 07.06.2023 року по 09.06.2023 року.

Оскільки, наступні за 09.06.2023 року були вихідні дні (10.06.2023 та 11.06.2023), першим за ними робочим днем була дата - 12.06.2023 року. Та 13.06.2023 року ОСОБА_1 письмово був ознайомлений із результатами проведення службового розслідування.

У зв`язку із встановленим 29.06.2023 року за допущені порушення Керуючим філії, Головою Правління Банку було прийнято наказ №4-д «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», за яким оголошено догану Керуючому філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді Мухтаруліну Р.О. Також дисциплінарне стягнення даним наказом застосовано до заступника керуючого філії ОСОБА_15 та співробітників філії, якими допущено порушення нормативних документів банку.

Щодо невиконання посадових обов`язків Керуючим філії АТ «Укрексімбанк» в м. Ужгороді.

Згідно із п.1.3. Посадової інструкції, керуючий очолює філію АТ «Укрексімбанк», забезпечує діяльність філії та відділень, що входять до складу філії в цілому, та несе персональну відповідальність за виконання покладених на філію завдань і функцій.

У п.1.6. Посадової інструкції зазначено, що Керуючий у своїй роботі керується чинним законодавством України, у тому числі Конституцією України і законами України, зокрема, Законом України «Про банки і банківську діяльність», Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами Національного банку України та Міністерства фінансів України, Статутом Банку, нормативними та розпорядчими документами Банку, рішеннями колегіальних органів Банку, що регулюють діяльність, яка належить до завдань і обов`язків Керуючого, Положенням про філію, Положеннями про відділення, що входять до складу філії, а також цією Посадовою інструкцією Керуючого.

Згідно п.4.1. Посадової інструкції, Керуючий філією несе відповідальність,

зокрема, за:

Недотримання вимог щодо належного впровадження системи управління операційними ризиками, включаючи процедури виявлення, аналізу, застосування заходів та звітування з питань управління операційними ризиками (п.п.4.1.16. Посадової інструкції).

Недотримання вимог щодо належного впровадження системи управління ризиками, включаючи процедури виявлення, аналізу, застосування заходів та звітування з питань управління ризиками (п.п.4.1.22. Посадової інструкції).

Пунктом 4.2. Посадової інструкції, визначено, що у разі невиконання своїх обов`язків Керуючий може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності та/або матеріальної відповідальності в порядку, визначеному чинним законодавством України та нормативними документами Банку.

Зокрема п.2.39. Посадової інструкції передбачено, що до основних завдань та функціональних обов`язків Керівника філії віднесено виконання функції власника операційного ризику на рівні філії та підпорядкованих відділень та забезпечує в межах своєї компетенції та відповідальності:

2.39.1. дотримання процедур з питань управління операційними ризиками на рівні філії та підпорядкованих відділень;

2.39.2. своєчасне виявлення та інформування Департаменту з ризик - менеджменту Банку щодо операційних ризиків/подій операційного ризику на рівні філії та підпорядкованих відділень;

2.39.3. своєчасне розроблення та вжиття заходів для усунення негативних наслідків подій операційного ризику та мінімізації/попередження реалізації операційних ризиків;

2.39.4. поточне управління операційними ризиками, що виникають під час щоденної поточної діяльності відповідно до функціональних обов`язків, та належне звітування Департаменту з ризик - менеджменту Банку щодо управління операційними ризиками на рівні філії та підпорядкованих відділень,у тому числі керівництву Банку тощо.

За п.2.41. Керівник філії забезпечує управління ризиками на рівні філії та підпорядкованих відділень з метою зменшення їх до прийнятного рівня та запобігання негативного впливу на Банк.

Також у п.2.44. наведено, що Керівник філії забезпечує в межах своєї компетенції здійснення всіх заходів належної перевірки, та інших заходів, визначених чинним законодавством України, що регулює відносини у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та нормативними документами Банку з питань фінансового моніторингу.

Відповідно до пп.22 п. З глави 1 розділу І Положення про організацію системи управління ризиками в банках України та банківських групах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 11 червня 2018 року № 64 (зі змінами; далі Положення 64), Операційний ризик - це імовірність виникнення збитків або додаткових втрат або недоотримання запланованих доходів унаслідок недоліків або помилок в організації внутрішніх процесів, навмисних або ненавмисних дій працівників банку або інших осіб, збоїв у роботі систем банку або внаслідок впливу зовнішніх факторів.

Тобто, операційні ризики - це ризики виникнення матеріальних втрат Банку від збою і порушень в роботі банківської установи, що може статися через настання негативних внутрішніх подій, допущених з боку персоналу, функціонування інформаційних технологій та обладнання, а також унаслідок зовнішніх подій.

Операційний ризик нерозривно пов`язаний з банківською діяльністю, зокрема через її складність. Саме тому нормативно-правовими актами визначено обов`язок банківських установ створити та забезпечити систему управління операційними ризиками. Сучасне управління ризиками представляє безперервний, всеохоплюючий процес збору інформації та прийняття рішення, що стосуються причин, форм прояву, методів попередження ризикових подій та подолання їхніх наслідків у процесі діяльності установи з найменшими втратами для бізнесу і середовища.

Зазначене вказує на те, що обов`язок керівника філії щодо «впровадження системи управління операційними ризиками, включаючи процедури виявлення, аналізу, застосування заходів та звітування з питань управління операційними ризиками (п.п.4.1.16. Посадової інструкції)», має безпосереднє важливе значення для банківської установи та її клієнтів.

Відповідно до п.5 гл.1 розділу І Положення 64, Банк створює систему управління ризиками, адекватну його розміру, бізнес-моделі, масштабу діяльності, видам, складності операцій банку, яка забезпечує виявлення, вимірювання (оцінку), моніторинг, звітування, контроль та пом`якшення всіх суттєвих ризиків банку з метою визначення банком величини капіталу, необхідного для покриття всіх суттєвих ризиків, притаманних його діяльності (внутрішнього капіталу).

Згідно пункту 10 глави 2 розділу І Положення 64, Банк створює комплексну, адекватну та ефективну систему управління ризиками, яка відповідає таким принципам:

ефективність - забезпечення об`єктивної оцінки розміру ризиків банку та повноти заходів щодо управління ризиками з оптимальним використанням фінансових ресурсів, персоналу та інформаційних систем щодо управління ризиками банку;

своєчасність - забезпечення своєчасного (на ранній стадії) виявлення, вимірювання, моніторингу, контролю, звітування та пом`якшення всіх видів ризиків на всіх організаційних рівнях;

структурованість - чіткий розподіл функцій, обов`язків і повноважень з управління ризиками між усіма структурними підрозділами та працівниками банку, та їх відповідальності згідно з таким розподілом;

розмежування обов`язків (відокремлення функції контролю від здійснення операцій банку) - уникнення ситуації, за якої одна й та сама особа здійснює операції банку та виконує функції контролю:

усебічність та комплексність - охоплення всіх видів діяльності банку на всіх організаційних рівнях та в усіх його структурних підрозділах, оцінка взаємного впливу ризиків;

пропорційність - відповідність системи управління ризиками бізнес-моделі банку, його системній важливості, а також рівню складності операцій, що здійснюються банком;

незалежність - свобода від обставин, що становлять загрозу для неупередженого виконання головним ризик-менеджером, головним комплаєнс-менеджером, підрозділом з управління ризиками та підрозділом контролю за дотриманням норм (комплаєнс) своїх функцій;

конфіденційність - обмеження доступу до інформації, яка має бути захищеною від несанкціонованого ознайомлення;

прозорість - оприлюднення банком інформації щодо системи управління ризиками та профілю ризику.

Та пунктом 17 глави 2 розділу І Положення 64, передбачено, що система управління ризиками банку щонайменше має передбачати:

1) організаційну структуру, яка чітко визначає обов`язки, повноваження та відповідальність осіб щодо управління ризиками;

2) культуру управління ризиками та кодекс поведінки (етики);

3) внутрішньобанківські документи з питань управління ризиками;

4) інформаційну систему щодо управління ризиками та звітування;

5) інструменти для ефективного управління ризиками.

Пунктом 22 глави 2 розділу І Положення 64, визначено, що Банк визначає функції, обов`язки, повноваження та відповідальність осіб у посадових інструкціях, у яких мають передбачатися функціональні обов`язки кожного працівника банку щодо участі в управлінні ризиками, що включають забезпечення належного звітування щодо управління ризиками.

АТ «Укрексімбанк» як державним банком затверджено низку внутрішніх нормативних документів на виконання вимог законодавства України щодо побудови та забезпечення функціонування системи управління ризиками банку.

У пункті 2.2. Кодексу поведінки (етики) наведено, що керівники та працівники Банку зобов`язані:

виконувати свої посадові обов`язки професійно, добросовісно та з докладанням належних зусиль і старанності відповідно до посадових інструкцій, вимог та правил, встановлених Банком, корпоративних цінностей і принципів Банку;

дотримуватись вимог чинного законодавства України, у тому числі нормативно-правових актів Національного банку України, нормативних та розпорядчих документів Банку, загальноприйнятих стандартів етики та поведінки;

сприяти підвищенню ефективності своєї роботи, забезпечуючи зростання результативності своєї діяльності та діяльності Банку в цілому.

Керівники та працівники Банку мають неухильно дотримуватися норм чинного законодавства України та вимог нормативних і розпорядчих документів Банку й створювати умови для його виконання та дотримання. Керівники Банку повинні здійснювати постійний контроль за дотриманням норм чинного законодавства України під час здійснення діяльності підпорядкованих їм самостійних структурних та відокремлених підрозділів Банку (п.2.5. Кодексу поведінки (етики)).

Відповідно до Методики збору та обробки інформації щодо подій операційного ризику в АТ «Укрексімбанк» у випадку, якщо будь-які працівники Банку виявили (ідентифікували) подію операційного ризику (ОР), вони повинні проінформувати ризик-координатора / заступника ризик-координатора підрозділу, у якому вони працюють, який, у свою чергу, має скласти повідомлення про цю подію у відповідності до поточних вимог внутрішніх документів Банку.

Згідно з Політикою управління операційними ризиками в АТ «Укрексімбанк» відповідальними за впровадження та дотримання вимог децентралізованої функції управління операційними ризиками є керівники самостійних структурних підрозділів та Відокремлених підрозділів Банку.

Керівники відокремлених підрозділів Банку та призначені ними Ризик-координатори є працівниками операційного ризик-менеджменту (далі - Працівники ОРМ) відповідно до вимог цієї Політики.

Основними функціями Працівників ОРМ є:

- організація та підтримка в актуальному стані на рівні підрозділу інфраструктури для збору, консолідації та подання інформації щодо проявів операційного ризику;

- підготовка, консолідація та подання у встановленому порядку звітності щодо результатів управління операційними ризиками па рівні підрозділу працівника ОРМ регламентованих ВД;

- розробка та/або погодження, а також контроль за впровадженням заходів з мінімізації наслідків проявів операційного ризику, що повинні застосовуватись відповідно до вимог внутрішніх документів Банку в сфері управління операційними ризиками;

- забезпечення безперервного виявлення та оцінювання рівня операційного ризику відповідно до вимог внутрішніх документів Банку, які регламентують впровадження вимог Системи управління операційними ризиками;

- застосування заходів з мінімізації операційних ризиків.

Саме внаслідок бездіяльності Керівника філії, невиконання ним приписів посадової інструкції, вимог внутрішніх нормативних документів Банку, розроблених у відповідності до чинного законодавства України, співробітниками філії було допущено 7 випадків видачі коштів з поточного рахунку клієнта - фізичної особи з перевищенням обмеження, встановленого Постановою №18 в частині видачі готівкових коштів з рахунку клієнта в національній або іноземній валюті в обсязі, що перевищує 100 000 гривень у день.

Отже, невиконання вказаних вище посадових обов`язків ОСОБА_1 як керівником відокремленого підрозділу в частині управління ризиками (зокрема, щодо відсутності будь-якого контролю, відсутності належного управління роботою філії, належної фіксації, повідомлення та звітування про подію операційного ризику після його виявлення) стало наслідком створення потенційних ризиків застосування до Банку заходів реагування за порушення постанови Національного банку України від 24.02.2022 №18.

Інформація про факт допущення порушень працівниками Філії вимог постанови Національного банку України від 24.02.2022 №18 була повідомлена ОСОБА_1 як Керуючому філії спеціалістом з безпеки наприкінці січня 2023 року. А згідно з поясненнями ОСОБА_1 від 24.03.2023 року, лише після повідомлення йому вищевказаних випадків наприкінці січня 2023 року ним було викликано працівників Філії Банку для отримання усних пояснень та запропоновано спеціалісту з безпеки повідомити Головний банк з метою проведення можливого розслідування. Що в свою чергу є підтвердження того, що Керівником філії не виконувалися основні його обов`язки як керівної особи підрозділу Банку та власника операційного ризику.

3а результатами проведеного службового розслідування, в діях працівників філії Банку, за діяльність якої несе персональну відповідальність Керівник філії - ОСОБА_1 та в діях самого Керівника філії було виявлено порушення п. 6 Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого Постановою Національного банку України від 19.05.2020 № 65, відповідно до якого «Банк зобов`язаний забезпечити належну організацію внутрішньобанківської системи з запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та проведення первинного фінансового моніторингу».

Щодо вчинення порушення із підписання Керівником філії договорів еквайрингу без проведення належної перевірки контрагента.

Варто зазначити, що АТ «Укрексімбанк» як учасник платіжних систем Мазіегсагсі Шогіашісїе, Уіза Іпіегпаїіопаї, Атегісап Ехргехх, Національна платіжна система «Український платіжний простір» надає юридичним особам та фізичним особам підприємцям послуги технологічного та інформаційного обслуговування розрахунків за операціями, що здійснюються з використанням електронних платіжних засобів у цих платіжних системах.

Проведення цих операцій в Банку регулюється Технічним порядком здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк».

Зокрема: приписами п. 1.5. Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк» передбачено, що укладення договорів еквайрингу здійснюється після здійснення Банком заходів, визначених положеннями чинного законодавства України і нормативних документів Банку з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, у тому числі належної перевірки Торговців і Агентів.

Згідно із п.1.8. Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк» «Уповноважена особа» - це особа, яка згідно з установчими документами та/або наданою довіреністю, має повноваження вчиняти (підписувати) відповідні правочини.

Відповідно до п.2.1.3. Технічного порядку здійснення еквайрингу у АТ «Укрексімбанк» менеджер забезпечує проведення належної перевірки Торговця згідно з вимогами чинного законодавства України і нормативних документів Банку з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення;

Приписами п.2.1.6. Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк» передбачено, що Контролер не пізніше наступного робочого дня за днем отримання від менеджера Пакета документів і двох примірників Договору еквайрингу перевіряє правильність оформлення Пакета документів і двох примірників Договору еквайрингу та за відсутності заперечень візує Листок погодження.

Згідно п.2.1.7. Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк», менеджер не пізніше наступного робочого дня після візування Листка погодження Контролером передає Пакет документів з переліком документів, що входить до нього, два примірники Договору еквайрингу і Листок погодження до Управління безпеки діяльності та захисту інтересів банку Департаменту банківської безпеки (у Відокремлених підрозділах - фахівцям з безпеки у таких підрозділах) для здійснення перевірки Торговця у межах своїх функціональних обов`язків.

Відповідно до п.2.1.9. Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк», після отримання Листка погодження з висновком Управління безпеки діяльності та захисту інтересів банку Департаменту банківської безпеки щодо надання згоди на укладення Договору еквайрингу менеджер не пізніше наступного робочого дня надає два примірники Договору еквайрингу разом з таким Листком погодження на підпис Уповноваженій особі Банку.

Тільки, пересвідчившись, що процедура перевірки дотримана та відсутні правові підстави для відмови у співпраці із таким контрагентом, Керівник філії мав право підписати як Уповноважена особа договір еквайрингу у вище перелічених випадках.

Проте, ОСОБА_1 як Керуючим філії було укладено договори еквайрингу шляхом їх самостійного підпису із проставлянням печатки Банку до моменту проведення повної перевірки майбутньої сторони правочину щодо ділової репутації та ризиків співпраці для АТ «Укрексімбанк». Тобто, в результаті своєї бездіяльності, відсутності будь-якого контролю за дотриманням вимог законодавства та внутрішніх нормативних документів Банку, сам же і вчинив протиправно - підписав договори до отримання результатів перевірки особи, з якою планувалося укладення правочину.

У свою чергу, в порушення вимог пунктів 2.1.7., 2.1.9. Технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк» відповідальні менеджери філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді не передали до Департаменту банківської безпеки пакет документів, необхідний для здійснення перевірки Торговця.

Вищевказані випадки порушень, зокрема призвели до укладання Банком договору еквайрингу з контрагентом, якому за результатами перевірки репутаційних ризиків, Банком встановлено критерій - «неприйнятно високий ризик» у зв`язку з отриманням відомостей, що керівника Закарпатської торгово-промислової палати Ковчар О.О. в рамках кримінального провадження оголошено в розшук.

3а результатами проведеного службового розслідування підтвердилося, що Керуючому філією на початку лютого 2023 року стало відомо про вчинені порушення при укладені договорів еквайрингу від співробітника управління безпеки. Що в свою чергу свідчить про відсутність з боку Керівника філії взагалі будь якого контролю за діяльністю філії.

ОСОБА_1 як відповідальна особа не забезпечив належний системний контроль за діяльністю підлеглих співробітників та ввіреного йому у підпорядкування підрозділу Банку, як Керівник філії він не вжив взагалі заходів:

Забезпечення належного рівня управління ризиками на рівні філії Банку.

Попередження операційного ризику на рівні філії Банку як підконтрольного підрозділу.

Своєчасного виявлення порушень в межах свого підконтрольного підрозділу.

Забезпечення вчасної фіксації та повідомлення щодо порушень як випадку операційного ризику.

Не забезпечив звітування щодо вжитих заходів направлених на мінімізацію ризиків для Банку згідно встановленого у порядку.

Як наслідок, в цьому випадку АТ «Укрексімбанк» через таку протиправну поведінку ОСОБА_1 як керівника філії не зміг своєчасно відреагувати на допущені порушення, забезпечити проведення комплексу заходів у межах встановленої системи управління ризиками, у т.ч.: опрацювати/проаналізувати причини та наслідки допущення операційного ризику, вжити заходи для уникнення в подальшому подібних випадків. Такі заходи вже було вчинено лише за наслідками встановлених порушень та проведеного службового розслідування.

Відповідно до п.1.2. глави 1 розділу І Положення «Про застосування заходів впливу», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 17.08.2012 №346 (далі Положення 346), таке визначає підстави і порядок застосування Національним банком заходів впливу, фінансових/штрафних санкцій (далі - заходи впливу) до банків, філій іноземних банків та інших осіб, які охоплюються наглядовою діяльністю Національного банку, зокрема у разі порушення банками, їх відокремленими підрозділами, філіями іноземних банків, банківськими групами, відповідальними особами банківських груп, іншими учасниками банківських груп чи іншими особами, які є об`єктом перевірки Національного банку згідно із Законом про банки:

-банківського законодавства;

- валютного законодавства;

- законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму, а саме: Закону про запобігання легалізації, нормативно-правових актів Національного банку, що регулюють діяльність банків у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення (далі -законодавство з питань фінансового моніторингу);

- законодавства з питань захисту критичної інфраструктури, кіберзахисту та інформаційної безпеки;

- законодавства про захист прав споживачів фінансових послуг, у тому числі вимог щодо взаємодії зі споживачами при врегулюванні простроченої заборгованості (вимог щодо етичної поведінки);

- вимог Національного банку, установлених відповідно до статей 66 і 67 Закону про банки;

- нормативно-правових актів Національного банку.

Зокрема, постановою Правління Національного банку України від 29.04.2022 року № 86 внесено зміни до Положення 346, якими розширено перелік підстав для застосування штрафу в розмірі до 1% від статутного капіталу банку.

На підставі п. 7.1. Положення 346, Національний банк має право накладати штрафи на банки за порушення вимог законодавства з питань фінансового моніторингу. Штраф за порушення в діяльності відокремленого підрозділу банку накладається безпосередньо на банк - юридичну особу.

Згідно п. 7.19. Положення 346, штраф за порушення банками вимог законодавства з питань фінансового моніторингу накладається на банк у розмірі 400 000,00 гривень за кожний вид порушення, а саме за кожен випадок порушення вимог щодо відмови від встановлення (підтримання) ділових відносин, проведення фінансової операції.

Приписами п.7.20. глави 7 розділу II Положення 346, штраф у розмірі не більше одного відсотка від суми зареєстрованого статутного капіталу банку накладається Національним банком, у т.ч. за порушення банком вимог нормативно-правових актів Національного банку, що визначають особливості функціонування банківської системи України в разі введення воєнного стану чи особливого періоду п.п.З п.7 глави 7 розділу II Положення.

Згідно п.3.7. глави 3 розділу І Положення 346, Національний банк застосовує заходи впливу до банків, філій іноземних банків та інших осіб, які охоплюються наглядовою діяльністю Національного банку, за порушення, визначені в підпунктах 1, 2 пункту 1.2 глави 1 розділу І цього Положення, - протягом шести місяців із дня виявлення порушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

3важаючи на строки притягнення до відповідальності, вищевказане свідчить про реальність фінансових та репутаційних ризиків для Банку. Потенційна сума штрафу для АТ «Укрексімбанк» за порушення вимог постанови Правління Національним банку України від 24.02.2022 №18 складає 455.700.411,24 грн. При цьому, що на дату застосування дисциплінарного стягнення штрафні санкції з боку НБУ до Банку не застосовані - не мають значення в контексті притягнення Позивача до відповідальності, адже ризик та загроза застосування штрафних санкцій до АТ «Укрексімбанк» зберігається протягом 3-х (трьох) років.

Значимість наведеного, щодо неприпустимості таких порушень у подальшому є підтвердженням тієї обставини, що за результатами проведеної позапланової інспекційної перевірки АТ «Укрексімбанк» Національним банком України за період діяльності з 24.07.2022 по 16.09.2022 щодо питань дотримання Банком вимог положення Постанови №18, внаслідок якої до Банку було застосовано захід впливу, у виді накладення штрафу в розмірі 1 270 862,62 грн. за аналогічні порушення положень пунктів 3, 5, 5-2, 12-5, 19-3 Постанови №18.

Тож, повторні порушення можуть слугувати підставою для застосування до Банку ще більш суворих заходів впливу, в тому числі застосування заходів впливу до Банку за порушення вимог законодавства з питань фінансового моніторингу відповідно до Положення 346. Про що Банком вказано у оскаржуваному ОСОБА_1 наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Вищевказані порушення зафіксовано в Акті за результатами службового розслідування від 14.04.2023 року, проведеного на виконання службового розпорядження від 17.03.2023 року №32-Р.

Отже, АТ «Укрексімбанк» в діях ОСОБА_1 було встановлено наявний склад дисциплінарного проступку щодо невжиття заходів щодо впровадження системи управління операційними ризиками на філії (зокрема, щодо фіксації такої події працівниками філії, включно з позивачем, в порядку визначеному внутрішніми документами) за фактом протиправного здійснення видачі коштів з поточного рахунку клієнта-фізичної особи з перевищенням встановленого постановою Національного банку України від 24.02.2022 №18 ліміту, а також за фактом порушення, в тому числі самим ОСОБА_1 , вимог Технічного порядку при укладанні договорів еквайрингу в АТ «Укрексімбанк». Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого Постановою Національного банку України від 19.05.2020 № 65.

Відтак за результатами проведеного службового розслідування знайшли своє об`єктивне підтвердження як факти протиправної діяльності, так і бездіяльності ОСОБА_1 як Керівника філії.

Бездіяльність як і діяльність ОСОБА_1 є винною, оскільки він розуміючи обсяг своїх посадових обов`язків та відповідальності, усвідомлюючи ризики для Банку, не вжив заходів належного запобігання порушень та допустив порушення в діяльності філії.

Між вказаною бездіяльністю та порушенням посадових обов`язків наявний причинний зв`язок, оскільки ОСОБА_1 як Керівник філії зобов`язаний був забезпечити та контролювати виконання покладених на філію завдань і функцій, але не забезпечив покладені на нього завдання. Якби позивач виконав покладені на нього обов`язки, то вищевказані б порушення не відбулися, а діяльність Банку не потрапила би у зону ризику щодо застосування Національним банком України заходів впливу у вигляді штрафів. Що в свою чергу впливає і на репутаційні ризики щодо АТ «Укрексімбанк» як державного банку.

Відтак, суд першої інстанції в супереч закріплених у Посадовій інструкції та внутрішніх нормативних документах Банку чітких посадових обов`язків керівника філії в м. Ужгороді ОСОБА_1 , помилково констатував відсутність в діях останнього складу дисциплінарного проступку, який носив комплексний характер та полягав у повній відсутності будь-якого контролю та відсутності забезпечення належної/ефективної роботи системи управління ризиками у межах окремого структурного підрозділу. Як результат бездіяльності Керівника філії стали допущені факти порушень: видано кошти поза встановлений ліміт НБУ та укладено договори від імені Банку в порушення вимог чинного законодавства України і нормативних документів Банку з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансування зброї масового знищення.

Поряд із цим, Керівником філії особисто було вчинено неправомірні дії з підписання договорів у порушення вимог чинного законодавства України і нормативних документів Банку з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансування зброї масового знищення (на момент підписання договорів, перевірка контрагентів не було перевірена). У подальшому, при відсутності зі свого боку факту виконання прямих обов`язків як Керівника підрозділу, навіть при отриманні інформації про порушення у межах філії від іншого співробітника Банку, Керівником філії як відповідальною особою не було вчинено жодної дії, яка б свідчила про вчасну фіксацію операційного ризику, усунення наслідків, вжиття належних заходів щодо попередження в роботі підрозділу подібних порушень тощо.

Щодо строків притягнення до дисциплінарної відповідальності

Згідно пп. 13 п. 150 Статуту Голова правління притягує у порядку, визначеному законодавством, до дисциплінарної та/або матеріальної відповідальності працівників Банку, крім членів правління, головного комплаєнс-менеджера, головного ризик-менеджера, керівника підрозділу внутрішнього аудиту та інших працівників, підпорядкованих наглядовій раді.

Тож, уповноваженим органом (посадовою особою) Банку, який має право застосовувати дисциплінарні стягнення є Голова Правління.

Згідно пп.10 п. 173 Статуту АТ «Укрексімбанк», суб`єктами системи управління ризиками Банку є, зокрема, бізнес-підрозділи та підрозділи підтримки.

У відповідності до функцій та видів діяльності філію АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді, які визначені Положенням про філію АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді, філія є бізнес-підрозділом Банку, яка здійснює валютні, кредитні, розрахункові, касові та інші банківські операції та надає фінансові послуги в межах ліцензій, наданих Банку.

У зв`язку з тим, що директором департаменту безпеки АТ «Укрексімбанк» подано 08.03.2023 року за №0025500/23-493 службову записку про виявлені порушення постанови НБУ від 24.02.2022 №18 та Технічного порядку при укладанні договорів еквайрингу співробітниками філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді то на підставі цієї інформації Голова Правління АТ «Укрексімбанк» виніс 17.03.2023 року розпорядження за №32-Р, яким було призначено службове розслідування щодо можливих фактів порушень чинного законодавства України та нормативних документів Банку працівниками філії АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді.

За результатами здійсненого призначеною комісією службового розслідування було складено Акт від 14.04.2023 року, який було затверджено Головою Правління Банку 21.04.2023 року.

3а результатами проведеного службового розслідування встановлено факт невиконання Керуючим філією АТ «Укрексімбанк» у м. Ужгороді Мухтаруліним Р.О. приписів Посадової інструкції, вимог чинного законодавства України щодо управління та попередження ризикової діяльності та з питань запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, нормативних документів Банку розроблених на виконання законодавства України, у т.ч.: програми здійснення / належної перевірки клієнтів; технічного порядку здійснення еквайрингу в АТ «Укрексімбанк; кодексу поведінки (етики) АТ «Укрексімбанк»; політики управління операційними ризиками в АТ «Укрексімбанк» та Методики збору та обробки інформації щодо подій операційного ризику в АТ «Укрексімбанк».

Тож, саме 21.04.2023 року є днем, коли Голова Правління АТ «Укрексімбанк» як керівник Банку Єрмаков С. дізнався або мав можливість дізнатись про вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 як керівником філії в м. Ужгороді. Тому, саме з цього дня слід обчислювати початок перебігу строку для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

За приписами частини 1 статті 148 КЗпП України до строку застосування дисциплінарного стягнення не враховується період часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Виходячи з обставин справи, ОСОБА_1 тривалий час перебував на лікарняних, а саме у такі періоди:

з 28.04.2023 року по 05.05.2023 року; з 06.05.2023 року по 12.05.2023 року; з 15.05.2023 року по 22.05.2023 року; з 23.05.2023 року по 06.06.2023 року; та з 07.06.2023 року по 09.06.2023 року.

З урахуванням зазначеного, Головою Правління АТ «Укрексімбанк» Єрмаковим С. 29 червня 2023 року було винесено наказ № 4-д, яким притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення догани.

Про особливості дотримання строку для застосування дисциплінарного стягнення при перебуванні на лікарняному або у відпустці також зазначав Верховний суд у Постанові від 22.05.2023 № 523/13340/20, а саме: «Дисциплінарне стягнення, в тому числі за прогул, може бути накладено протягом одного місяця з дня його виявлення. До цього періоду часу не враховується період перебування працівника на лікарняному або у відпустці».

Крім цього, у чинному законодавстві України не визначено поняття «триваюче правопорушення».

Та разом з тим за загальноприйнятим у теорії права визначенням триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення.

У справі, що розглядається апеляційним судом, учинені ОСОБА_1 порушення (неналежне виконання обов`язків) фактично є триваючим правопорушенням, оскільки неналежне виконання обов`язків позивачем тривало з грудня місяця 2022 року по січень місяць 2023 року, які були виявлені комісією з службового розслідування та викладені в Акті від 14.04.2023 року, який 21.04.2023 року було затверджено Головою Правління Банку.

З огляду на це апеляційний суд вважає, що Головою Правління АТ «Укрексімбанк» Єрмаковим С. не пропущено місячний строк притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , оскільки порушення викладені в Акті від 14.04.2023 року за результатами службового розслідування, мають триваючий характер.

А звідси, оголошення догани відбулось у т.ч. на підставі статей 147-149 КЗпП України, приписів Посадової інструкції, Технічного порядку, Кодексу етики, Методики збору та обробки інформації, Політики управління операційними ризиками, та за здійснення аналізу всіх обставин допущених порушень, у т.ч. із взяттям до уваги пояснень ОСОБА_1 як Керівника філії АТ «Укрексімбанк» в м. Ужгороді.

Стосовно посилань ОСОБА_1 на недотримання АТ «Укрексімбанк» змісту п.6.5 Порядку проведення службового розслідування в системі АТ «Укрексімбанк» в частині того, що Акті від 14.04.2023 року за результатами службового розслідування не було йому надано на ознайомлення до його затвердження Головою Правління АТ «Укрексімбанк» Єрмаковим С.

З цієї обставини, колегія суддів зазначає те, що неспроможність ОСОБА_1 як керівника філії АТ «Укрексімбанк» в м. Ужгороді своєчасно ознайомитись з Актом службового розслідування від 14.04.2023 року до його затвердження 21 квітня 2023 року Головою Правління Банку не являється свідченням грубо порушення порядку виявлення ознак дисциплінарного проступку в момент складання акту службового розслідування. В даній ситуації АТ «Укрексімбанк» діяло в спосіб недопущення ситуації, коли строки притягнення до дисциплінарної відповідальності могли спливти внаслідок несвоєчасного ознайомлення з таким актом комісійного службового розслідування. Та разом з цим, ОСОБА_1 ознайомився з таким Актом комісійного службового розслідування після його затвердження та подавав стосовно наведених в такому акті свої пояснення, які були проаналізовані при винесенні Головою Правління АТ «Укрексімбанк» Єрмаковим С. 29 червня 2023 року наказу № 4-д, яким притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Тож, зазначеним доводиться та обставина, що відносно ОСОБА_1 не було порушено порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності, та у контексті зазначеного, такий довід позивача не спростовує висновків наведених в Акті комісійного службового розслідування про наявність дисциплінарного проступку.

А звідси, задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції безпідставно вважав, що АТ «Укрексімбанк» не довело наявність дисциплінарного проступку в діях та бездіяльності керуючого філією АТ «Укрексімбанк» в м. Ужгороді ОСОБА_1 при здійсненні посадових обов`язків.

Відтак, такі висновки суду першої інстанції є такими, що не ґрунтуються на вимогах діючого законодавства та досліджених обставинах справи, разом з зібраними у справі доказами та доводами учасників справи.

Окрім наведеного, колегія суддів наголошує, що Європейський суд з прав людини вказав на те, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

А тому, апеляційний суд враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи, висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справа «Гірвісаарі проти Фінляндії», п. 32). Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відтак, апеляційний суд з огляду на викладене зазначає, що сторонам надано вичерпну відповідь на всі вагомі, ключові та доречні питання, порушені в апеляційній скарзі, які мають значення для вирішення даного спору.

Наведеного суд першої інстанції не врахував, та помилково дійшов висновку щодо задоволення заявлених вимог.

Зважуючи на встановлене у контексті вимоги пунктів 1 - 4 частини 1 статті 376 ЦПК України, колегія суддів належним чином дослідивши усі надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, дійшла обґрунтованого висновку про те, що право позивача у спірних правовідносинах не є порушеним, тому такі позовні вимоги не підлягають задоволенню за вищенаведених доводів, та у зв`язку із цим і доводи апеляційної скарги є підставними.

Оскільки рішення суду першої інстанції ухвалено за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду обставинам справи та неправильного застосування норм матеріального і процесуального права, тому воно підлягає скасуванню з постановленням нового судового рішення про відхилення заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 141 ЦПК України, у разі відмови в позові, судовий збір покладається на позивача.

А звідси, судовий збір за подання апеляційної скарги у справі становить суму у розмірі 1 610,40 гривня, яку слід стягнути з позивача, Т.2, а.с. 184.

Виходячи з наведеного та керуючись приписами статей 141, 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» задовольнити.

Рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 вересня 2023 року скасувати та постановити у даній справі постанову про відмову ОСОБА_1 в задоволенні позову до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» , юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Антоновича, будівля 127 судові витрати у розмірі 1 610,40 гривень, судового збору.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 29 квітня 2024 року.

Суддя-доповідач:

Судді: