Справа № 296/2308/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" вересня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі: головуючого судді Шкирі В.М., за участю секретаря судового засідання Сейко Л.В., розглянувши в приміщенні суду цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ткачук Таміли Андріївни до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

14.03.2024 представник позивача адвокат Ткачук Т.А. звернулася до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом до Територіальної громади в особі Житомирської міської, зі змісту якого просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці.

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки - ОСОБА_3 , а ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати - ОСОБА_2 .

Після смерті батьків позиваачки відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

За життя батьки позивачки заповіт не склали, інших спадкоємців не має.

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. позивачці відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Представник позивача зазначає, що позивач не звернулась вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини оскільки після втрати близьких їй людей перебувала довгий час у депресивному стані.

Крім того, у зв`язку з повномасштабним вторгнення російської федерації, 24 лютого 2022 року по всій території України був запроваджений воєнний стан, що унеможливлювало вчасно звернутися за правничою допомогою для підготовки позовної заяви про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 02.04.2024 у справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 09.05.2024 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду.

11.09.2024 представник позивача надав заяву про розгляд справи без їх участі

Представник відповідача Територіальної громади в особі Житомирської міської ради до суду не з`явилися, були належним чином повідомлені шляхом надіслання повістки про виклик до суду до електронного кабінету про що наявна довідка.

В матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без участі предстаника відповідача (а.с. 40-41) з вказівкою, що у справі відсутні докази поважності причин пропуску строку подання заяви ОСОБА_4 про прийняття спадщини після смерті матері.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд вивчивши матеріали справи встановив обставини та визначив правовідносини, що склалися між сторонами.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 видане 19.05.1981 року (а.с. 10) наразі вона має паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , що виданий 29.05.2015 (а.с.7-8).

05.05.2015 ОСОБА_1 зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 , її дошлюбне прізвище " ОСОБА_6 ", змінено на " ОСОБА_7 " про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_3 видане 05.05.2015 (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_4 виданим 28.07.2021 року (а.с. 12).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивачки - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_5 виданим 28.07.2021 (а.с. 13).

За життя батьки позивача та сам позивач набули права власності на квартиру АДРЕСА_2 (по 1/3 частині кожен), про що свідчить свідоцтво № НОМЕР_6 про право власності на житло від 07.04.2006 року (а.с. 14) та витяг № 11350908 від 26.07.2006 про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.15) . та інформація з державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 368517146 від 05.03.2024 (а.с.16-17) Жодних обтяжень квартира за адресою: АДРЕСА_3 не має.

На виконання ухвали суду про витребовування доказів від 09.05.2024 приватний Нотаріус Житомирського міського наторіального округу Віктор СЄТАК 24.05.2024 надіслав спадкову щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (матері позивача)

З матеріалів спадкової справи встановлено, що 27.05.2022 позивач звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, а саме частину квартири а адресою: АДРЕСА_3 (а.с.55) надавши довідку, що вона не була зареєстрована в квартирі на момент смерті матері.

Згідно інформаційної довідки №69053258 від 27.05.2022 у спадковому реєстрі відсутня інформація щодо заповітів ОСОБА_2 (а.с.66) та інших спадкоємців (а.с.65 зворот)

27.05.2022 постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Ставінській Ірині Миколаївні відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке залишилось після смерті померлої матері ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 18-19).

З довідки виданої КП "Лікарня №1" ЖМР від 12.06.2024, вбачається, шо ОСОБА_1 , 1981 року народженння, знаходилась на стаціонрному лікуванні в хірургічному відділенні № 2 з 17.10.2021 по 11.11.2021 з приводу захворювання (203.0) (а.с. 86).

З довідки виданої ТОВ "Медібор" від 10.06.2024, вбачається, шо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебувала на консультації у період з 09.00 год. 10.08.2021 по 09.30 год. 10.08.2021, діагноз F 48 реакція на стрес, лікуючий лікар ОСОБА_8 (а.с. 87).

Згідно консультативного заключення від 10.08.2021 позивачці встановлено діагноз реакція на стрес, їй призначено лікування гіацинтією, гідазепамом та міасером на три тижні (а.с. 20).

Відповідно до довідок ОСББ «РОДИНА+3» №88, 89 від 18.07.2022, ОСОБА_1 , 1981 року народження, на день смерті ОСОБА_2 фактично проживала за адресою: АДРЕСА_3 ( тобто без реєстрації) (а.с. 21-22).

Отже існує спір, що регулюється нормами Книги Шостої ЦК України "Спадкове Право" .

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.»

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так законодавець визначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач зазначає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки протягом одного місяця поспіль втратила обох батьків та більше шести місяців перебувала у депресивному, рпригніченому стані, навіть лікувалася.

Суд встановив, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_4 виданим 28.07.2021 року (а.с. 12), а ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_5 виданим 28.07.2021 (а.с. 13).

На момент смерті матері позивач не була зареєстрована в спірній квартирі, отже мала звернутися з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців, тобто у строк до 17.01.2022 року.

З такою заявою позивач звернувся 27 травня 2022 року (а.с.55)

З довідки виданої ТОВ "Медібор" від 10.06.2024, вбачається, шо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебувала на консультації у період з 09.00 год. 10.08.2021 по 09.30 год. 10.08.2021, діагноз F 48 реакція на стрес, лікуючий лікар ОСОБА_8 (а.с. 87).

Згідно консультативного заключення від 10.08.2021 позивачці встановлено діагноз реакція на стрес, їй призначено лікування в тому числі і траквілізатором, на три тижні (а.с. 20).

З довідки виданої КП "Лікарня №1" ЖМР від 12.06.2024, вбачається, шо ОСОБА_1 , 1981 року народженння, знаходилась на стаціонрному лікуванні в хірургічному відділенні № 2 з 17.10.2021 по 11.11.2021 (а.с. 86)

Позивач не бажає розголошення своєї хвороби, проте суд пересвідчився, що згідно Наказу Міністерства охорони здоров`я України від 17 травня 1997 року N 150 "Про затвердження нормативних актів щодо хвороб, при яких може бути встановлений причинний зв`язок з дією іонізуючого випромінення та інших шкідливих чинників внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС" зі змінами та доповненнями воно є досить суттєвим та потребує тривалого лікування, може бути викликано в тому числі і стресом.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, у цій конкретній справі, позивачем доведено належними та допустимими доказами, що вона пропустила строк на прийняття спадщини після смерті матері з поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили ій звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Суду доведено, що у шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері позивач отримала значний стрес (який на переконання суду є хворобою), та згодом проводила лікування складної хвороби в стаціонарі, наслідки якої не минають безслідно.

З огляду на викладене, суд відхиляє посилання представника відповідача, що у справі відсутні докази поважності причин пропуску строку подання заяви ОСОБА_4 про прийняття спадщини після смерті матері та вважає, що позивач дійсно пропустила строк на прийняття спадщини з поважних причин, а тому позов підлягає до задоволення .

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат

Враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, хоча суд і визнав такі причини поважними, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись статтями 89, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ткачук Таміли Андріївни до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП: НОМЕР_7 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 11.09.2024

Cуддя В. М. Шкиря