справа №176/1139/24
провадження №2/176/778/24
у х в а л а

02 травня 2024 року Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Волчек Н.Ю., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача, адвокат Лапшин Володимир Валентинович до Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" з третіми особами Жовтоводсько-Пятихатським відділом ВДВС у Камянському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Русланом Олеговичем про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою у якій просить суд визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 2157 виданий 10 квітня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Русланом Олеговичем про стягнення заборгованості зі ОСОБА_1 у розмірі 562758,83 грн. на користь АТ КБ "ПриватБанк".

Характер заявлених вимог свідчить, що позивач заявив у позові вимогу немайнового характеру. Відтак, судовий збір за вимогу немайнового характеру складає 0,4 (1211,20 грн) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн).

Однак, позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, у зв`язку із тим, що у нього арештовані всі рахунки, а інших джерел доходу немає, тому відсутні кошти на сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із ч.1 ст.8З акону України «Про судовийзбір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

При цьому, відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.12ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При зверненні до суду позивач, як на підставу для відстрочення сплати судового збору, посилається на те, що його рахунки арештовані, а інших джерел доходу немає; у матеріалах справи наявна постанова державного виконавця про арешт коштів боржника від 15 вересня 2023 року.

Однак, позивач не довів те, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору, так як до клопотання не додано доказів наявності рахунків, які могли б бути арештовані; доказів відсутності інших доходів.

За таких обставин клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відтак, судовий збір підлягає сплаті, а позовна заява залишенню без руху.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду фізичною особою заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).

За таких обставин, для усунення недоліків позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн та надати суду підтвердження його сплати.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, позовну заяву слід залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175-177, 185 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача, адвокат Лапшин Володимир Валентинович до Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" з третіми особами Жовтоводсько-Пятихатським відділом ВДВС у Камянському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Русланом Олеговичем про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, залишити без руху і надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Н.Ю. ВОЛЧЕК