Єдиний унікальний номер 599/184/24
Номер провадження 2/599/88/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2024 р. Зборівський районний суд Тернопільської області в складі: головуючого судді Чорної В.Г. при секретарі Грицай О.П., за участю позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Зборівв режимі відеоконферецзв`язку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" про стягнення страхової виплати,

ВСТАНОВИВ:

позивач ОСОБА_1 31.01.2024 звернулася в суд з позовом до Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" про стягнення страхової виплати обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 11 листопада 2023 року стала жертвою шахрайства, під приводом заробітку в мережі «Інтернет», так як невідома особа заволоділа її грошовими коштами в сумі 66400 гривень, які вона перерахувала через оманливі дії.

Так, 13 листопада 2023 року позивач звернулася на гарячу лінію Приватбанку та заявила про вчинення стосовно неї шахрайських дій та настання страхового випадку, оскільки в даному банку нею було укладено договір страхування фінансових ризиків щодо операцій з платіжними рахунками «Захист від шахрайства» та видано Електронний поліс №TLW0SKM-234H2NW від 17.05.2023 року. Оператором Приватбанку було зафіксовано її звернення та заблоковано банківські картки. Крім того, оператор, повідомив позивача про необхідність звернення до правоохоронних органів (без зазначення певного терміну) та надання Витягу з ЄРДР.

Направивши електронне звернення по факту шахрайства через сайт Кіберполіції, до неї перетелефонували працівники Відділення поліції №2 (м.Зборів) Тернопільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області, та вона 14.11.2023 року подала заяву про вчинення щодо неї шахрайських дій.

15.11.2023 їй надано Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, де було кваліфіковано кримінальне правопорушення за ч. І статті 190 Кримінального кодексу України.

Даний витяг, вона надала в банк через додаток Приват24, крім того вона надіслала його електронною поштою і в страхову компанію, проте страхова компанія надала їй відповідь, що для реєстрації події необхідно звернутися у Приватбанк.

Страхова компанія надіслала їй відповідь щодо страхового випадку від 24.11.2023 року, де у страховій виплаті було відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила строки звернення до Страховика та правоохоронних органів, оскільки мала звернутися в банк протягом 24 годин, а в правоохоронні органи протягом 2 годин, а також у зв`язку з тим, що її випадок не є страховим випадком.

Позивач подала скаргу до керівництва Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" та у листі 13.12.2023 їй надано схожу відповідь, не взявши до уваги зазначені в скарзі доводи.

У відповідях на її звернення Акціонерне товариство "Страхова компанія "ARX" посилається на Оферту № 275 від 10.01.2023 року, проте у наявному в неї договорі зазначено, що «підписання цього договору Страхувальником означає повне та беззастережне прийняття умов Договору та згоду Страхувальника зі всіма умовами договору без винятку і доповнення викладеними в Оферті №282 від 01.09.2023 року», тому зазначена страховою компанією Оферта не відповідає дійсності і вказані страховою терміни звернення в банк та відповідно в правоохоронні органи теж. Також, зателефонувавши в банк, я запитувала про терміни звернення, де її запевнили, що вона вчасно звернулася, оскільки мала заявити в банк про даний факт протягом 48 годин, що нею було зроблено (13.11.2023 року). Крім того, в додатку Приват 24, теж вказаний термін 48 годин протягом якого потрібно звернутися в банк від часу настання страхового випадку, а щодо терміну звернення в правоохоронні органи, то жодних термінів не зазначено,

Позивач вважає, що її випадок підпадає під п.6.1.6. «Телефонне шахрайство (вішинг)» електронного полісу та під п. 10.1.6. «Телефонне шахрайство» договору Оферти, де зазначено, що «здійснення незаконних операцій по картковому рахунку з використанням реквізитів платіжної картки/персональних даних Страхувальника/ кодів, паролів, отриманих третіми особами шляхом введення в оману Страхувальника в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою або здійснення операцій по картковому рахунку, що авторизовані Страхувальником під впливом обману з боку третіх осіб в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою.

У разі виникнення подвійного тлумачення умов договору страхування такі неоднозначні умови щодо обов`язків страхувальника тлумачаться на користь страхувальника.

Нормами страхового законодавства передбачено, що коли виникає страховий випадок, страховик зобов`язаний виплатити страхове відшкодування, а інші умови договору є підставою для відмови лише в тому разі, якщо таке порушення положень договору страхувальником перешкодило страховику переконатися, що ця подія є страховим випадком, і має оцінюватись окремо у кожному випадку. Зокрема, несвоєчасне повідомлення страховика про настання страхового випадку саме по собі не може бути підставою для відмови від страхового відшкодування, а лише в тому випадку, коли воно позбавляє страховика можливості дізнатися, чи є ця подія страховим випадком, тобто якщо буде доведено, що відсутність у страховика відомостей про це могло вплинути на його обов`язок виплатити страхове відшкодування. Крім цього, закон пов`язує обов`язок страховика здійснити відшкодування саме зі страховим випадком, а не з наданням певних доказів страхувальником.

В обґрунтування підстав задоволення позову зазначає, що постановою Верховного Суду України від 23 квітня 2012 у справі № 6- 101 цс 11 передбачено обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування страхувальнику виникає у разі, якщо такий страховий випадок прямо передбачений умовами договору страхування.

Позивач просить стягнути з відповідача 50000 грн за договором добровільного страхування фінансових ризиків щодо операції з платіжними картками та картковими рахунками «Захист від шахрайства №TLW0SKM-234H2NW.

Відповідач не погодився із заявленими вимогами позивачем та в особі уповноваженого представника подав відзив на позовну заяву 28.02.2024, долучивши докази його направлення учасникам справи. Зазначає, щодо прийнятого рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування, що 15.11.2023 року до Страховика надійшло повідомлення про настання 11.11.2023 року події, яке має ознаки страхового випадку: запропонували роботу, після чого оплатила за заробіток під впливом шахраїв. Згідно інформації, наданої Страховику з АТ КБ «Приват Банк», Страхувальник в мережі Телеграм побачила оголошення про онлайн-заробіток. За оголошенням Позивач встановила контакт з невідомими особами, які запропонували їй інвестувати кошти, щоб в подальшому повернути їх з відсотками. Страхувальник спочатку переводила гроші на зазначений рахунок, а потім: зрозуміла, що це шахрайська схема виманювання коштів. За результатами аналізу обставин: даного випадку Страховиком було встановлено та підтверджено, що заявлена подія не підпадає під ознаки жодного з страхових ризиків, на випадок настання яких було укладено Договір.

Разом з тим, заявлена подія сталася 11.11.2023 року, в той час як повідомлено Страховика про її настання було лише 15.11.2023 року, тобто з порушенням встановлених строків.

При цьому, компетентні органи (поліцію) також було повідомлено лише 14.11.2023 року, з порушенням встановлених Договором строків.

Документів, що підтверджують поважність причин пропущених строків Позивачем надано не було.

Звертає увагу, що обов`язок Страхувальника звернутися до компетентних (правоохоронних) органів про вчинення протиправних дій, пов`язаних з володінням, користуванням: та розпорядженням його грошовими коштами, розміщеними на чинних рахунках, відкритих в Банку, та грошовими коштами, переказ яких здійснюється АТ КБ «Приват Банк», протягом 2 (двох) годин після того, як стало- відомо про його настання, було прописано з метою оперативного реагування працівників поліції на протиправну поведінку щодо Страхувальника, розшуку винних осіб, притягнення їх до відповідальності, а також забезпечення відшкодування: заподіяних збитків. Проте, Позивачем не було повідомлено компетентні органи про факт протиправної поведінки у встановлені, строки, що є порушенням умов Договору та підставою для відмови у виплаті страхового відшкодування.Керуючись умовами Договору п. 10.4.4. Оферти № 275, ст. 26 Закону України «Про страхування», ст. 991 Цивільного кодексу України, AT «СК «АРКС» було прийнято рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування позивачу та листом від 24.11.2023 року Страховиком було повідомлено про прийняте рішення.

Щодо редакції Оферти та виключення зі страхових випадків, то відповідач зазначає, що договір між Акціонерним товариства "Страхова компанія "ARX" та позивачем було укладено 17 травня 2023 року за Офертою № 275 від 10.01.2023 року. Саме тому врегулювання заявленої події здійснювалося за цією редакцією Оферти та в листі - відмові здійснено посилання на пункти, передбачені нею. Разом з тим, заявлена подія сталася 11.11.2023 року, тобто коли вже почала діяти нова Оферта № 282 від 01.09.2023 року, яка містила певні зміни в порівнянні з попередньою редакцією Договору. У зв`язку з цим, в системі Приват24 і було зазначено, що Позивач повинна звернутися до компетентних органів протягом 48 годин.

Крім цього, зі звернення позивача до Страховика, витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань та змісту Позовної заяви, невідомі особи запропонували позивачу послуги з пошуку/надання роботи, а в подальшому - інвестування коштів, після чого вона під впливом шахраїв здійснила переказ на картку іншої особи.

За результатами аналізу матеріалів страхової справи уповноважені працівники Страховика дійшли висновку, що заявлена подія не підпадає під ознаки жодного з страхових ризиків, на випадок настання яких було вкладено Договір.

Крім того, абзац другий п.6.1.6. Акцепту містить пряме застереження щодо випадків, аналогічних тим, що сталися з Позивачем.

Відповідач звертає увагу, що поняття Шахрайство як протиправне, винне та каране діяння, передбачене ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України та Шахрайство як страховий ризик, на випадок настання якого було укладено Договір, є близькими за значенням, але не тотожними.

Розділом 6 Акцепту та розділом 10 Договору (Оферти) наведено перелік протиправних, винних та караних діянь, які є страховими ризиками, та в разі настання яких в Страховика виникає обов`язок здійснити виплату страхового відшкодування.

Разом з тим, внесення правоохоронними органами інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення щодо Позивача протиправних дій, передбачених ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України (Шахрайство), не є автоматичною підставою для визнання події страховим випадком за ризиками, визначеними умовами Договору.

Оскільки заявлена подія не підпадає під ознаки жодного з страхових ризиків, на випадок яких було укладено Договір, а п.6.1.6. Акцепту, на який посилається Позивач, містить пряме застереження щодо подібних випадків, який мав місце з нею, підстав для задоволення позовних вимог не вбачається.

В той же час, посилання Позивача на Постанову Верховного Суду України від 23.04.2012 року у справі № 6-101 цс 11, якою зазначено, що обов`язок Страховика здійснити виплату страхового відшкодування виникає в разі, якщо такий страховий випадок прямо передбачений умовами договору страхування, просимо суд звернути увагу, що заявлена подія умовами Договору не передбачена, а тому обов`язку здійснити виплату страхового відшкодування в Страховика не виникало.

Щодо необґрунтованості розміру позовних вимог, а саме 50000 грн страхового відшкодування, то відповідач звертає увагу, що позивач просить сул стягнути з Страховика повну страхову суму за Договором, не наводячи при ньому жодних доказів понесення збитків на зазначену суму: ані виписки з банку, ані вироку суду у кримінальній справі, що набрав законної сили, ані постанови органу Національної поліції про закриття кримінального провадження чи інших документів, на підставі яких можна було б встановити розмір фактично заподіяних Позивачу збитків, до суду надано не було. Надана копія витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань про завдання позивачу збитків в сумі 66400,00 грн свідчить лише про ті обставини, які зазначила позивач при зверненні до правоохоронних органів.

У відзиві зазначено, що на думку Страхувальника, заявлена подія відповідає ознакам ризику Телефонне шахрайство, передбаченого п.6.1.6. Акцепту та п. 10.1.6. Оферти № 282. Разом з тим, відповідно до п. 14.11. Оферти № 282, страхове відшкодування розраховується в розмірі несанкціоновано списаних коштів з рахунку Страхувальника з вирахуванням сум, отриманих Страхувальником (Вигодонабувачем) у відшкодування збитків від інших осіб, але не більше ніж в розмірі страхової суми та встановлених в п, 6.1. Договору лімітів.

Відповідно до п.6.1. Оферти № 282, ліміт відповідальності Страховика за одним страховим випадком за ризиком Телефонне шахрайство становить 10000 грн.

Таким чином, вважає, що в разі визнання заявленої події страховим випадком за ризиком Телефонне шахрайство, розмір страхового відшкодування та сума задоволених позовних вимог не можуть перевищувати 10000 грн.

В сукупності наведені у відзиві обставини свідчать про недоведеність позовних вимог, тому просить в позові відмовити.

У відповіді на відзив від 11.03.2024 позивач ОСОБА_1 наполягає на порушенні її права так як відповідно до наявного у неї та підписаного нею Електронного полісу добровільного страхування фінансових ризиків «Захист від шахрайства» №TLW0SKM-234H2NW від 17.05.2023 року зазначено, що «підписання цього договору Страхувальником означає повне та беззастережне прийняття умов Договору та згоду Страхувальника зі всіма умовами договору без винятку і доповнення викладеними в Оферті №282 від 01.09.2023 року», тому зазначена страховою компанією Оферта не відповідає дійсності і вказані страховою компанією терміни звернення в банк та відповідно в правоохоронні органи теж.

Крім того, Електронний поліс добровільного страхування фінансових ризиків «Захист від шахрайства» №TLW0SKM-234H2NW від 17.05.2023 року, який їй надіслано разом з відзивом на позовну заяву суперечить наявному у неї Електронному полісі, який вона підписувала під час укладання договору. Зокрема, в Електронному полісі поданому Акціонерним товариством "Страхова компанія "ARX" разом з відзивом на позов пункт 6 наданого полісу за змістом відрізняється від наявного у неї Електронному полісі, також у її Електронному полісі зазначено, що «підписання цього договору Страхувальником означає повне та беззастережне прийняття умов Договору та згоду Страхувальника зі всіма умовами договору без винятку і доповнення викладеними в Оферті №282 від 01.09.2023 року...», проте у Електронному полісі поданому Акціонерним товариством "Страхова компанія "ARX" разом з відзивом на позов така інформація взагалі відсутня, а додана інформація, якої немає у її полісі.

Наданий Страховий договір відповідачем не відповідає дійсності, оскільки суперечить Договору, який вона підписувала.

Також, відповідачем зазначається, що заявлена страхова подія не підпадає під ознаки жодного з страхових ризиків, на випадок настання яких було укладено договір, проте відповідно до пункту 6.1.6 Електронного полісу, де зазначено, що «здійснення незаконних операцій по картковому рахунку з використанням реквізитів платіжної картки/персональних даних Страхувальника/ кодів, паролів, отриманих третіми особами шляхом введення в оману Страхувальника в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою або здійснення операцій по картковому рахунку, що авторизовані Страхувальником під впливом обману з боку третіх осіб в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою, що й відбулося.

Крім того, в даному пункті зазначено, що не вважаються страховим випадком випадки та не покриваються платежі, проведені Страхувальником з метою покупки товарів/послуг, якщо такі товари/послуги не існують або не доставлені або не відповідають очікуванням Страхувальника, проведення Страхувальником переказів за фейковими оголошеннями, сторінками, акаунтами, в тому числі інвестування, придбання товарів та послуг.

З відзиву на позовну заяву вбачається, що страхувальник аргументує свою відмову у виплаті, тим, що позивач побачила оголошення про онлайн-заробіток та встановила контакт з невідомою особою, яка запропонувала інвестувати кошти, щоб в подальшому повернути їх з відсотками, проте вона не шукала роботу в інтернеті, а шахраї самі вийшли на неї написавши повідомлення у меседж, де запропонували роботу онлайн, яка полягала в залишені відгуків про певні відпочинкові заклади, за що оплачували кошти. Вона погодилася та почала з ними працювати. За надані відгуки їй оплачували кошти, що підтверджує випискою з рахунку. Після чого, скориставшись її довірливістю, ввели в оману та під психологічним впливом запропонували так звані «квести», де було кілька завдань, а саме писати відгуки та пересилати кошти на надані ними карткові рахунки, які вони обіцяли повертати у більшому розмірі відразу після виконання завдання, що на початку робили. Для чого ці кошти були необхідні - не повідомляли, тому жодного інвестування вона не здійснювала. Коли сума коштів, яку потрібно було перерахувати на надані ними карткові рахунки збільшувалась та зростала кожного завдання, а в «квесті» не було більше завдань про написання відгуків, вона зрозуміла, що її обманюють та відмовилася від виконання завдань і просила повернути кошти, проте шахраї відмовилися.

У разі виникнення подвійного тлумачення умов договору страхування такі неоднозначні умови щодо обов`язків страхувальника тлумачаться на користь страхувальника, що відбулося в даному випадку.

Крім того, Акціонерне товариство "Страхова компанія "ARX" посилаючись на Оферту №275 від 10.01.2023 року зазначає про пропуск нею строків звернення в страхову компанію та правоохоронні органи, проте відповідно до її Електронного полісу, який позивач підписувала зі всіма умовами договору без винятку і доповнення викладеними в Оферті №282 від 01.09.2023 року, зазначені зовсім інші терміни звернення. Також при зверненні за номером 3700 оператор ПриватБанку запевнив, що позивачем дотримані терміни та повідомив про необхідність звернення в правоохоронні органи (без зазначення термінів), оскільки в Оферті №282 від 01.09.2023 року зазначено, що АТ КБ «ПриватБанк» діє на підставі Договору доручення на виконання страхових агентських послуг №000007451П від 17.11.2017 року, то відповідно їм мають бути відомі всі умови Договору.

Звертає увагу, що несвоєчасне повідомлення страховика про настання страхового випадку саме по собі не може бути підставою для відмови від страхового відшкодування, а лише в тому випадку, коли воно позбавляє страховика можливості дізнатися, чи є ця подія страховим випадком, тобто якщо буде доведено, що відсутність у страховика відомостей про це могло вплинути на його обов`язок виплатити страхове відшкодування.

Крім того, з відзиву на позов відповідач вказує про те, що розмір збитків позивачем визначено сумою зазначеною при зверненні в правоохоронні органи із Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань сума збитків зазначена позивачем при зверненні до правоохоронних органів, проте сума збитків не зазначена з її слів, а відповідає наданим правоохоронним органам виписками з банку руху коштів по рахунку.

Що стосується заявленої суми страхового відшкодування, а саме повну страхову суму передбачену договором у розмірі 50000 грн заявлено, у зв`язку з понесеною шкодою у розмірі 66400 грн, що підтверджує виписка банку крім того відповідно до пункту 6 Оферти №282 від 01.09.2023 року зазначено ліміти відповідальності страховика за одним страховим випадком по ризику «Телефонне шахрайство» та вказано три програми, де зазначено щомісячний платіж за 1 програмою - 35 гривень, 2 програмою - 70 гривень, 3 програмою - 140 гривень, проте позивача щомісячний платіж становить 29 гривень, по якій саме програмі оцінюється її страховий випадок не зазначено.

На даний момент в кримінальному провадженні №0000111,відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2023 року ведеться досудове розслідування, згідно повідомлення Бережанської окружної прокуратури підслідність справи змінено та перенаправлено до підрозділу дізнання Роменського районного відділу поліції в Сумській області, оскільки встановлено місце вчинення кримінального правопорушення - с.Ярошівка Роменського району Сумської області. Позивач просила врахувати вищенаведене та задоволити позовні вимоги.

Відповідач Акціонерне товариство "Страхова компанія "ARX" 14.03.2024 року подав заперечення, в яких не визнає пред`явлені позовні вимоги за обставин викладених в позовній заяві та відповіді на відзив. Просить додатково звернути увагу на те, що інформацію про послідовність встановлення комунікації між Страхувальником та шахраями працівниками Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" отримано від працівників АТ КБ Приват Банк. Згідно наданої відповідачу інформації, Страхувальник повідомила про те, що їй запропонували роботу, після чого оплатила за заробіток під впливом шахраїв. Отже, наведена позивачем у відповіді на відзив інформація, повністю відповідає тій, що була надана Страховику працівниками АТ КБ Приват Банк.

При цьому, як вже було зазначено у відзиві, заявлена подія підпадає під виключення, передбачені п.6.1.6. Оферти № 282.

Також, звертає увагу, що жодного подвійного тлумачення умов Договору вданому випадку місця не має. Умови Договору є чіткими і зрозумілими, що Позивач також підтвердила, уклавши договір та сплативши страховий платіж. На момент звернення до Страховика або АТ КБ Приват Банк вже діяла Оферта №282, а тому система Приват24 автоматично завантажила Акцепт за новою офертою.

На зауваження позивача про те, що їй незрозуміло, за якою програмою страхування було укладено договір, адже, нею сплачувався страховий платіж в сумі 29,00 грн., повідомляємо наступне.

Згідно п.6.1. Оферти № 275страхова сума за Програмою 1 становить 50000 грн., страховий тариф 0,696% у % від страхової суми, а страховий платіж 348,00 грн. за 12 місяців або 29,00 грн в разі помісячної сплати страхового платежу: 50000,00 х 0,696% / 12 = 29,00 грн. Саме таку інформацію зазначено в п.6.2. Акцепту, в тому числі в редакції Оферти № 282, що була надана позивачем. Просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Інформація про рух справи та процесуальні дії, вчинені судом в процесі її розгляду.

Позовна заява поступила до суду 31.01.2024.

Ухвалою судді Зборівського районного суду Тернопільської області від 01.02.2024 відкрито провадження у справі та призначено таку до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Визначено строк та черговість для подання заяв по суті справи.

Відповідач 28.02.2024 через представника подав відзив на позов, в якому не визнає пред`явлені до нього позовні вимоги.

Позивач 11.03.2024 подала до суду відповідь на відзив.

Відповідач 14.03.2024 року скориставшись процесуальним правом подав заперечення та наполягав відмовити у задоволенні позову.

Узагальнена позиція учасників справи. Судовий розгляд.

Позивач під час виступу із вступним словом позовні вимоги підтримала з підстав зазначених у позовній заяві, відповіді на відзив та надала пояснення, відповідно до обставин, якими їх обґрунтовувала. Просила суд задоволити позовні вимоги про стягнення страхового відшкодування із відповідача

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову, обґрунтовуючи виступ обставинами викладеними ним у відповіді на відзив та у запереченнях, вважає, що позивач не надала суду належних та допустимих доказів на підтвердження порушення її права на отримання страхової виплати.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків право на справедливий судовий розгляд упродовж розумного строку.

Частинами ч.ч. 1, 2, 3 ст.12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення у відповідності до ст.223 Цивільного процесуального кодексу України, неявка представника відповідача не перешкоджає вирішенню справи по суті за наявними в ній матеріалами.

Згідно ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Фактичні обставини справи.

17.05.2023 між Позивачем як Страхувальником та Акціонерним товариством "Страхова компанія "ARX", шляхом оформлення Електронного полісу добровільного страхування фінансових ризиків щодо операцій з платіжними, картками та картковими рахунками Захист від шахрайства (індивідуальна частина) №TLW0SKM-234H2NW (далі - Акцепт), було укладено Договір (а.с. 8-10). добровільного страхування фінансових ризиків щодо операцій з платіжними картками та картковими рахунками «Захист від шахрайства» Оферта № 275 від 10.01.2023 (далі - Договір), за яким було застраховано майнові інтереси Страхувальника (Вигодонабувача), що не суперечать законодавству України та пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням грошовими коштами Страхувальника, розміщеними на чинних протягом: дії Договору рахунку(-ах) Страхувальника, відкритому(-их) в Банку, та грошовими коштами, переказ яких здійснюється АТ КБ «Приват Банк».

Договір укладено згідно Правил № 008 Добровільного страхування фінансових ризиків. Відповідно до п.5 Акцепту, на страхування було прийнято грошові кошти, які розміщено на поточних, депозитних, карткових рахунках Страхувальника, відкритих в AT «КБ «Приват Банк», та грошових коштів, переказ яких здійснюється АТ КБ «Приват Банк».

Умовами Договору визначено предмет страхування/права та обов`язки сторін, перелік документів, які підтверджують настання страхового випадку, порядок виплати страхового відшкодування, підстави для відмови у виплаті страхового відшкодування тощо.

Відповідно до п. 10.2. Договору, Страховий випадок - подія, передбачена цим Договором, яка відбулася піст набуття чинності цим Договором, і з настанням якої виникає обов`язок Страховика здійснити виплату страхового відшкодування Страхувальнику (Вигодонабувачу) внаслідок понесення фінансових збитків Страхувальником (Вигодонабувачем) в результаті дії будь-якого з ризиків, передбачених п. 10.1 цього Договору Відповідно до 11.10.1. Договору було визначено перелік страхових ризиків, на випадок настання яких було укладено Договір. Таким чином, за Договором застраховано не будь-яка втрата (загибель) або ушкодження застрахованого майна, а лише та, яка настала внаслідок виключно певних страхових ризиків, які мають ознаки ймовірності та випадковості настання.

Пунктом 6.1.6. електронного полісу вказано страховий випадок «Телефонне шахрайство (вішинг)» та п. 10.1.6. договору Оферти №282 «Телефонне шахрайство» - здійснення незаконних операцій по картковому рахунку з використанням реквізитів платіжної картки/персональних даних Страхувальника/ кодів, паролів, отриманих третіми особами шляхом введення в оману Страхувальника в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою або здійснення операцій по картковому рахунку, що авторизовані Страхувальником під впливом обману з боку третіх осіб в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою.

Відповідно до п. 1.3.1. Договору, Страховик має право, відмовити у виплаті страхового відшкодування у випадках, передбачених розділом 10 Договору.

Відповідно до п. 10.3.25 Оферти № 275, до страхових випадків не належить і виплати страхового відшкодування не здійснюються за збитками, які виникли внаслідок настання подій, які не зазначені в цьому Договорі як страхові ризики.

Таким чином, підстави для виплати страхового відшкодування відсутні.

Крім того, відповідно до п.12.1. Оферти № 275, у разі настання події згідно з п. 10.1 цього Договору, яка за умовами Договору може бути кваліфікована як страховий випадок, Страхувальник (уповноважена ним особа) зобов`язаний

- не пізніше ніж: протягом 2 (двох) годин з моменту, як йому стало відомо про настання події, яка може кваліфікуватися як страховий випадок, повідомити компетентні ограни (поліцію) про випадок, що відбувся (п. 12.1.2. Договору).

~ протягом 24 (двадцяти чотирьох) годин з моменту, як йому стало відомо про настання події, сповістити про це Страховика шляхом надання Заяви про настання події, що має ознаки страхового випадку, та на виплату страхового відшкодування за телефоном 3700 (надалі - Заява про подію та на виплату п, 13.1.1 Договору). Якщо виконання вказаних вимог було неможливим, Страхувальник повинен довести це документально (п.1.2.1.4. Договору).

Також, відповідно до п. 11.2.7. Договору, Страхувальник зобов`язаний повідомити Страховика про настання події, що має ознаки страхового випадку, в строки і порядку, передбачені Договором.

Відповідно до п.14.11. Оферти № 282, страхове відшкодування розраховується в розмірі несанкціоновано списаних коштів з рахунку Страхувальника з вирахуванням сум, отриманих Страхувальником (Вигодонабувачем) у відшкодування збитків від інших осіб, але не більше ніж в розмірі страхової суми та встановлених в п. 6.1. Договору лімітів.

Отже, відповідно до п.6.1. Оферти № 282, розмір ліміт відповідальності Страховика за одним страховим випадком за ризиком Телефонне шахрайство не може перевищувати 10000,00 грн.

11 листопада 2023 року позивач стала жертвою шахрайства, під приводом заробітку в мережі «Інтернет», так як невідома особа заволоділа її грошовими коштами в сумі 66400 гривень, згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження (а.с. 24).

13 листопада 2023 року позивач звернулася на гарячу лінію Приватбанку та заявила про вчинення стосовно неї шахрайських дій та настання страхового випадку, оскільки в даному банку нею було укладено договір страхування фінансових ризиків щодо операцій з платіжними рахунками «Захист від шахрайства» та видано Електронний поліс №TLW0SKM-234H2NW від 17.05.2023 року. Оператором Приватбанку зафіксовано її звернення та заблоковано банківські картки. Крім того, оператор, повідомив позивача про необхідність звернення до правоохоронних органів (без зазначення певного терміну) та надання Витягу з ЄРДР.

Направивши електронне звернення по факту шахрайства через сайт Кіберполіції, до позивача перетелефонували працівники Відділення поліції №2 (м.Зборів) Тернопільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області, та вона 14.11.2023 року подала заяву про вчинення щодо неї шахрайських дій. Дані обставини визнаються сторонами.

15.11.2023 позивачу надано Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, де було кваліфіковано кримінальне правопорушення за ч. І статті 190 Кримінального кодексу України.

Даний витяг, позивач надала в банк через додаток Приват24, крім того вона надіслала його електронною поштою і в страхову компанію, проте страхова компанія надала їй відповідь, що для реєстрації події необхідно звернутися у Приватбанк.

Крім цього, страхова компанія надіслала позивачу відповідь щодо страхового випадку від 24.11.2023 року, де у страховій виплаті їй було відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила строки звернення до Страховика та правоохоронних органів, оскільки мала звернутися в банк протягом 24 годин, а в правоохоронні органи протягом 2 годин, а також у зв`язку з тим, що мій випадок не є страховим випадком. (а.с. 25-26)

Позивач подала скаргу до керівництва Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" та у листі 13.12.2023 їй надано схожу відповідь, не взявши до уваги зазначені в скарзі доводи. (а.с. 27-29)

У відповідях на звернення позивача Акціонерне товариство "Страхова компанія "ARX" посилається на Оферту № 275 від 10.01.2023 року, проте у наявному в позивача договорі зазначено, що «підписання цього договору Страхувальником означає повне та беззастережне прийняття умов Договору та згоду Страхувальника зі всіма умовами договору без винятку і доповнення викладеними в Оферті №282 від 01.09.2023 року» (а.с. 11-23)

Норми права, які застосував суд, мотиви їх застосування та висновки суду.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши в сукупності зібрані докази та ухвалюючи рішення у відповідності до вимог статті 264 ЦПК України суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з огляду на таке.

Згідно із ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею ч.1 ст.5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Стаття 15 Цивільного кодексу України, передбачає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Вимогами ст. ст. 12, 81, 82 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обставини, визнанні сторонами, не підлягають доказуванню.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 979 ЦК України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про страхування», предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, що не суперечать закону і пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням майном (майнове страхування).

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про страхування», добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. Видами добровільного страхування можуть бути зокрема і страхування фінансових ризиків.

У пункті 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про страхування» вказано: страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

Відповідно до пункту 59 статті 1 Закону України «Про страхування» страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, ризик виникнення якої застрахований, з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування або відповідно до законодавства.

Згідно статті 104 Закону України «Про страхування» однією з підстав відмови у страховій виплаті є несвоєчасне повідомлення страхувальником (особою, визначеною у договорі страхування або законодавством) про настання страхового випадку без поважних причин або невиконання інших обов`язків, визначених договором страхування або законодавством, якщо це призвело до неможливості страховика встановити факт, причини та обставини настання страхового випадку або розмір заподіяної шкоди (збитків), проте моє несвоєчасне звернення (зі слів страховика) не призвело до неможливості страховика встановити факт, причини та обставини настання страхового випадку або розмір заподіяної шкоди (збитків).

Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Як з`ясовано, при вирішенні питання про розмір страхового відшкодування та франшизи позивач кваліфікував страховий випадок, що стався з нею, як «телефонне шахрайство (вішинг)», передбачений пунктом 6.1.6 електронного поліса та пунктом 10.1.6 оферти №282, що визначають цей страховий випадок як здійснення незаконних операцій по картковому рахунку з використанням реквізитів платіжної картки/персональних даних Страхувальника/ кодів, паролів, отриманих третіми особами шляхом введення в оману Страхувальника в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою або здійснення операцій по картковому рахунку, що авторизовані Страхувальником під впливом обману з боку третіх осіб в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою.

Водночас, відповідач вважає, що поняття Шахрайство як протиправне, винне та каране діяння, передбачене ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України та Шахрайство як страховий ризик, на випадок настання якого було укладено Договір, є близькими за значенням, але не тотожними.

Розділом 6 Акцепту та розділом 10 Договору (Оферти) наведено перелік протиправних, винних та караних діянь, які є страховими ризиками, та в разі настання яких в Страховика виникає обов`язок здійснити виплату страхового відшкодування.

Таким чином, страховий ризик Телефонне шахрайство також містить певні виключення, в разі настання яких страхове відшкодування не здійснюється.

Відповідач вважає, що внесення правоохоронними органами інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення щодо позивача протиправних дій, передбачених ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України (Шахрайство), не є автоматичною підставою для визнання події страховим випадком за ризиками, визначеними умовами Договору.

Для з`ясування питання про те, чи підпадає страховий випадок, що стався з позивачкою, під визначення «телефонне шахрайство (вішинг)», на що посилається відповідач, необхідним є встановлення змісту даного терміну, використаного в договорі, шляхом його тлумачення.

Згідно частини першої статті 637 ЦК України тлумачення умов договору здійснюється відповідно до статті 213 ЦК України.

У частинах третій та четвертій статті 213 ЦК України визначаються загальні способи, що застосовуватимуться при тлумаченні, які втілюються в трьох рівнях тлумачення.

Перший рівень тлумачення здійснюється за допомогою однакових для всього змісту правочину значень слів і понять, а також загальноприйнятих у відповідній сфері відносин значення термінів.

Другим рівнем тлумачення (у разі, якщо за першого підходу не вдалося витлумачити зміст правочину) є порівняння різних частин правочину як між собою, так і зі змістом правочину в цілому, а також з намірами сторін, які вони виражали при вчиненні правочину, а також з чого вони виходили при його виконанні.

Третім рівнем тлумачення (при без результативності перших двох) є врахування: (а) мети правочину, (б) змісту попередніх переговорів, (в) усталеної практики відносин між сторонами (якщо сторони перебували раніш в правовідносинах між собою), (г) звичаїв ділового обороту; (ґ) подальшої поведінки сторін; (д) тексту типового договору; (е) інших обставин, що мають істотне значення.

Таким чином, тлумаченню підлягає зміст правочину або його частина за правилами, встановленими статтею 213 ЦК України.

Як вбачається, у полісі добровільного страхування (акцепті) та оферті №282 «Телефонне шахрайство» - здійснення незаконних операцій по картковому рахунку з використанням реквізитів платіжної картки/персональних даних Страхувальника/ кодів, паролів, отриманих третіми особами шляхом введення в оману Страхувальника в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою або здійснення операцій по картковому рахунку, що авторизовані Страхувальником під впливом обману з боку третіх осіб в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою.

Суд тлумачить поняття Шахрайство як протиправне, винне та каране діяння, передбачене ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України та критично відноситься до тлумачення відповідачем поняття Шахрайство як страховий ризик, на випадок настання якого було укладено Договір, як близьким за значенням, однак не тотожним.

Суд також вважає за необхідне використати при тлумаченні змісту договору страхування принцип тлумачення договорів сontra proferentem(лат.verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав).

Так, згідно даного принципу особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. Це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the diminant sinfluence of the party).

Оскільки саме відповідачем розроблено проект договору добровільного страхування (оферта) та проект полісу добровільного страхування (акцепту), який позивачка лише підписала, акцептувавши відповідний договір, то саме відповідач має нести ризики, пов`язані з недостатньою чіткістю формулювань, які містяться у договорі, зокрема положень щодо визначають такий страховий випадок, як Телефонне шахрайство (вішинг).

У даній справі судом встановлено, що позивачка здійснила перерахування коштів під впливом шахрая, тобто здійснила операцію по картковому рахунку, що авторизований Страхувальником під впливом обману з боку третіх осіб в телефонному режимі в процесі комунікації з третьою особою.

Відповідно суд приходить до висновку, що даний страховий випадок підпадає під пункт 6.1.6 акцепту і пункт 10.1.6 оферти «телефонне шахрайство»

З цих підстав суд відкидає як безпідставні доводи відповідача про те, що дана подія до страхових випадків не належить і виплати страхового відшкодування не здійснюються за збитками, які виникли внаслідок настання подій, які не зазначені в цьому Договорі як страхові ризики.

За таких обставин позивачка має право на отримання від відповідача страхової виплати у зв`язку з настанням страхового випадку, який мав місце 11 листопада 2023 року.

Зважаючи на викладене суд приходить до висновку про необхідність стягнути з відповідача на користь позивачки страхове відшкодування у розмірі 10000 грн. Так як відповідно до п.14.11. Оферти № 282, так як страхове відшкодування розраховується в розмірі несанкціоновано списаних коштів з рахунку Страхувальника з вирахуванням сум, отриманих Страхувальником (Вигодонабувачем) у відшкодування збитків від інших осіб, але не більше ніж в розмірі страхової суми та встановлених в п. 6.1. Договору лімітів. Отже, відповідно до п.6.1. Оферти № 282, розмір ліміт відповідальності Страховика за одним страховим випадком за ризиком Телефонне шахрайство не може перевищувати 10000,00 грн, тому позов підлягає задоволенню частково.

Судові витрати

Оскільки позов підлягає задоволенню частково, при цьому позивачку звільнено від сплати судового збору за подання позову про захист права споживача, а інших судових витрат нею не здійснювалося, відповідно до частин першої та шостої статті 141 ЦПК України з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі визначеному пропорційно розміру задоволених позовних вимог: 242,24 грн (двісті сорок дві гривні двадцять чотири копійки).

На підставі викладеного, керуючись статтями 81 - 83, 141, 258 - 259, 263 -268, 273, 280-289, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" про стягнення страхової виплати задовольнити частково.

Стягнути із Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" (7, юридична адреса: 03115, м. Київ, вул. Іллінська, 8) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) страхову виплату в розмірі 10000 грн (десять тисяч гривень)

Стягнути із Акціонерного товариства "Страхова компанія "ARX" (ЄДРПОУ 204710867, юридична адреса: 03115, м. Київ, вул. Іллінська, 8) в дохід держави суму судового збору в розмірі визначеному пропорційно розміру задоволених позовних вимог: 242,24 грн (двісті сорок дві гривні двадцять чотири копійки).

Рішення суду може бути оскаржене сторонами у загальному порядку безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду або через Зборівський районний суд Тернопільської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Повний текст рішення складено 29 квітня 2024 року.

Суддя Зборівського

районного суду Чорна В.Г.