УХВАЛА

03 травня 2024 року

м. Київ

справа № 686/13080/22

провадження № 61-6025ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Гудими Д. А., Крата В. І., розглянув касаційну скаргу Комунального некомерційного підприємства «Хмельницька центральна районна лікарня» Хмельницького району на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 грудня 2023 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 25 березня 2024 року у справі за позовами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Комунального некомерційного підприємства «Хмельницька центральна районна лікарня» Хмельницького району, Хмельницької районної ради про визнання незаконними та скасування наказів і розпорядження,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовами до Комунального некомерційного підприємства «Хмельницька центральна районна лікарня» (далі - КНП «Хмельницька ЦРЛ») про визнання незаконними та скасування наказів і розпорядження.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 04 квітня 2022 року між ОСОБА_1 та тимчасово виконуючим обов`язки головного лікаря ОСОБА_3 відбулася розмова з організаційних питань діяльності підприємства. Згідно розпорядження голови Хмельницької районної ради від 09 травня 2022 року № 10/02-04 «Про виконання висновків комісії із службового розслідування» позивача визнано винуватцем конфлікту та рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення відповідно до норм чинного законодавства і положень колективного договору КНП «Хмельницька ЦРЛ», днем виявлення порушення трудової дисципліни день отримання акту комісії із службового розслідування. 25 травня 2022 року наказом тимчасово виконуючим обов`язки головного лікаря КНП «Хмельницька ЦРЛ» «Про оголошення догани» № 68 та № 70 притягнуто до дисциплінарної відповідальності завідувача хірургічним відділенням ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оголошено догану та попереджено про необхідність дотримання трудової дисципліни. Проте позивачі вказують, що в їх діях (бездіяльності) відсутній склад дисциплінарного проступку, а тому відсутні правові підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення на них дисциплінарного стягнення у вигляді догани, а в самому наказі не розкрито суті дисциплінарного проступку, за вчинення якого на нього накладено дисциплінарне стягнення. В оскаржуваному наказі наявне посилання на акт службового розслідування від 06 травня 2022 року № І та відсутні будь-які відомості щодо місця, часу, суті вчиненого дисциплінарного проступку. Обставини зазначені в акті службового розслідування від 06 травня 2022 року № 1 не відповідають дійсності та є припущеннями, адже позивачі не вчиняли жодних дій, що б порушували трудову дисципліну та заперечують факт вчинення дій, зазначених у акті службового розслідування від 06 травня 2022 року № l.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 грудня 2023 року, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 25 березня 2024 року, позови ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ тимчасово виконуючого обов`язки головного лікаря КНП «Хмельницька ЦРЛ» «Про оголошення догани ОСОБА_1 » від 25 травня 2022 року № 68, яким притягнуто до дисциплінарної відповідальності завідувача хірургічним відділенням ОСОБА_1 , оголошено догану та попереджено про необхідність дотримання трудової дисципліни.

Визнано незаконним та скасовано наказ тимчасово виконуючого обов`язки головного лікаря КНП «Хмельницька ЦРЛ» від 08 серпня 2022 року № 98 про внесення змін до наказу від 25 травня 2022 року № 68.

Визнано незаконним та скасовано наказ тимчасово виконуючого обов`язки головного лікаря КНП «Хмельницька ЦРЛ» «Про оголошення догани» від 25 травня 2022 року № 70, яким притягнуто до дисциплінарної відповідальності лікаря хірурга хірургічного відділення ОСОБА_2 , оголошено догану та попереджено про необхідність дотримання трудової дисципліни.

Визнано незаконним та скасовано наказ тимчасово виконуючого обов`язки головного лікаря КНП «Хмельницька ЦРЛ» від 17 серпня 2022 року № 103 про внесення змін до наказу від 25 травня 2022 року № 70.

Визнано незаконним та скасовано розпорядження голови Хмельницької районної ради від 09 травня 2022 року № 10/02-04 «Про виконання висновків Комісії із службового розслідування» в частині, що стосується ОСОБА_1 та ОСОБА_2

20 квітня 2024 року засобами поштового зв`язку КНП «Хмельницька ЦРЛ» подало до Верховного Суду касаційну скаргу.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Конституційний Суд України 22 листопада 2023 року ухвалив Рішення у справі

№ 10-р(ІІ)/2023 щодо відповідності Конституції України (конституційності) пунктів 1, 5 частини шостої статті 19, пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, зокрема, визнав таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2частини третьої статті 389 ЦПК України. У пунктах 7.6. - 7.8. Рішення вказано, що Європейський суд із прав людини послідовно обстоює позицію, що для розуміння змісту обмежень права на доступ до суду, гарантованого статтею 6 Конвенції, є потреба у врахуванні ролі касаційних судів та визнанні того, що умови прийнятності касаційної скарги щодо питань права можуть бути суворіші, ніж для звичайної скарги; застосування визначеного у національному праві критерію ratione valoris для подання скарг до Верховного Суду є правомірною та обґрунтованою процесуальною вимогою з огляду на саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості. Верховний Суд як суд касаційної інстанції у цивільних справах із перегляду в касаційному порядку судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, має виконувати повноваження щодо усунення порушень норм матеріального та/або процесуального права, виправлення судових помилок і недоліків, а не нового розгляду справи та нівелювання ролі судів першої та апеляційної інстанцій у чиненні правосуддя та розв`язанні цивільних спорів. Тому внормування процесуальних відносин у спосіб визначення в Кодексі підстав для касаційного перегляду судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, можливе як виняток і лише у разі, коли це обумовлено потребами, що є значущими для дієвості та ефективності правосуддя, зокрема потребою розв`язання Верховним Судом як найвищим судом у системі судоустрою України складного юридичного питання, яке має фундаментальне значення для формування судами єдиної правозастосовної практики.

Предметом касаційного оскарження є судові рішення, ухвалені у справі про визнання незаконними та скасування наказів щодо оголошення догани і розпорядження голови Хмельницької районної ради про виконання висновків Комісії із службового розслідування.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції.

Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.

З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Справа № 686/13080/22 є незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

У касаційній скарзі зазначено, що справа оскаржується до Верховного Суду згідно підпункту в) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності якого судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, зокрема зазначена справа має виняткове значення для особи, яка подала касаційну скаргу. Заявник, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, зазначив, що оскаржені накази винесені внаслідок нанесення тілесних ушкоджень керівнику лікарні, вчинене порушення не є буденним, а винятковим та таким, що заподіює істотну репутацію лікарні та в цілому трудовій дисципліні. Скасування наказів про оголошення догани в такому випадку не відповідає принципам справедливості та дозволяє працівникам дійти висновків про те, що за найгрубіші порушення по формальним причинам можна уникнути відповідальності, а отже зазначена справа має виняткове значення для відповідача.

Разом з тим представник заявника належним чином не обґрунтовує, в чому саме зазначена справа має виняткове значення для особи, яка подала касаційну скаргу. А посилання у касаційній скарзі на порушення норм матеріального та процесуального права із зазначенням підстав касаційного оскарження фактично підтверджує незгоду особи, яка подала касаційну скаргу, з оскарженим судовим рішеннями, і, відповідно, не свідчить, що: зазначена справа має виняткове значення для відповідача.

Посилання на інші випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судове рішення у справі з ціною позову, яка не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Комунального некомерційного підприємства «Хмельницька центральна районна лікарня» Хмельницького району на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 грудня 2023 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 25 березня 2024 року у справі № 686/13080/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Є. В. Краснощоков

Д. А. Гудима

В. І. Крат