Справа № 177/1444/24
Провадження № 6/177/95/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.09.2024 Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Войтович Людмили Василівни, про розстрочення виконання рішення в цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» 29.08.2024 звернулася до суду з указаною заявою та просила розстрочити на один рік виконання рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 12.08.2024 у справі № 177/1444/24 за позовом ТОВ «ФК «ЄАПБ», яким із ОСОБА_1 стягнуто заборгованість у розмірі 22499,28 грн та судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

В обґрунтування заяви вказала, що у відповідача ОСОБА_1 не має змоги виконати рішення суду від 12.08.2024 одним платежем через складне фінансове становище, яке виникло у зв`язку з несприятливою економічною ситуацією в країні, що утворилася внаслідок спалаху в 2020 році пандемії короновірусної інфекції (SARS-CoV-2) та встановленням карантину до липня 2023 року; військової агресією російської федерації проти України та введення в Україні з 24.02.2022 воєнного стану; щомісячної девальвації національної валюти з початку 2022 року; збільшення інфляції з початку 2022 року та постійне, суттєве зростання споживчих цін в країні; відсутність динаміки зростання власних доходів відповідача та недостатній рівень його доходів. Оскільки відповідач має намір повністю та добровільного погасити борг перед позивачем, просить розстрочити виконання рішення на один рік та затвердити графік виконання.

Від представника позивача ОСОБА_3 16.09.2024 надійшли заперечення, в яких вона просила у задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення відмовити, оскільки при примусовому виконанні рішення виконавцем може бути виконано рішення суду у повному обсязі шляхом виявлення та звернення стягнення на доходи боржника, на кошти, що знаходяться на його рахунках. У разі відсутності у боржника коштів, може бути звернуто стягнення на майно боржника або на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи у розмірі 20% до повного погашення заборгованості.

Учасники засідання у судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку.

Представник ТОВ «ФК «ЄАПБ» Дергунова А.В. у запереченнях на заяву зазначила про розгляд справи за її відсутності.

Від відповідача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 заяв, клопотань з процесуальних питань не надходило, причини неявки суду не повідомлено.

За даних обставин, із метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, суд вважає за можливе заяву про розстрочку виконання рішення суду розглянути за відсутності сторін на підставі наявних доказів, оскільки їх неявка в силу ст. 435 ЦПК України не перешкоджає цьому.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши вимоги заяви та заперечень, письмові матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що заочним рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 12.08.2024 позовні вимоги ТОВ «ФК «ЄАПБ»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «ЄАПБ» заборгованість за договором позики від 11.02.2022 № 74885499 у загальному розмірі 17299,28 грн, заборгованість за кредитним договором від 02.02.2022 №265254 у загальному розмірі 5150,00 грн, а загалом 22449,28 грн. Також, з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «ЄАПБ» стягнуто судові витрати в розмірі 3028,00 грн (а.с.65-68).

Відповідачем заява про перегляд заочного рішення не подавалася, рішення в апеляційному порядку не оскаржувалось та набрало законної сили 12.09.2024.

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 18 ЦПК України передбачено, що судові рішення, які набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Таким чином, при набранні рішенням законної сили воно є обов`язковим до виконання на всій території України, а державна виконавча служба або приватні виконавці як органи примусового виконання зобов`язані прийняти всі необхідні заходи для його виконання.

За змістом положень ст. 267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

За змістом ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до ч. 5 ст. 435 ЦПК України, розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи та заперечення як позивача, так і відповідача.

У п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 №14 передбачено, що суду у вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, керуючись особливим характером обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Таким чином, під час вирішення питання про відстрочення або розстрочення виконання рішення, суди повинні враховувати матеріальні інтереси обох сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи.

Статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Верховний Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 19.06.2019 у справі № 2-55/10 провадження № 61-46129св18 зазначив, що при вирішенні заяв про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що, відповідно до ст. 435 ЦПК України, їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Також у постанові Верховного Суду у складі у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного від 19.12.2018 у справі № 264/2548/16-ц вказано, що відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначені нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання такого додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання строку для відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Верховний Суд у постанові від 05.09.2023 у справі № 295/5781/19 також звернув увагу на те, що нормами ЦПК України не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення. Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Згідно положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Звертаючись до суду із заявою про розстрочення виконання заочного рішення суду від 12.08.2024, представник відповідача посилалася на те, що відповідач має намір добровільно виплачувати грошові кошти в рахунок виконання судового рішення, однак у зв`язку з несприятливою економічною ситуацією в країні та наявними у нього фінансовими труднощами не в змозі одразу виплатити всю присуджену судом суму.

Так, постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 №211, установлено з 12.03.2020 на усій території України карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про відміну на всій території України карантину, встановленого запобіганню поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 27.06.2023 №651, з 24-00 год. 30.06.2023 встановлений на всій території України карантин відмінено.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан через військову агресію російської федерації проти України, строк дії якого неодноразово продовжувався та є чинним дотепер.

Дані факти є загальновідомими та у порядку ч. 3 ст. 82 ЦПК України не потребують доказування.

Між тим, пандемія коронавірусу чи введення та продовження строку воєнного стану в Україні не можуть свідчити ні про наявність виняткових обставин, ні про поважність причин невиконання рішення суду.

На підтвердження фінансового становища відповідача, представником відповідача надано довідку з Пенсійного Фонду України за формою ОК-5, складеною за відомостями з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з липня 2022 року офіційно працює у ПАТ «Аптеки Запоріжжя», де, виходячи з розміру отриманої ним заробітної плати за період з липня 2022 року по червень 2024 року включно, отримує стабільний дохід у середньомісячному розмірі 7076,25 грн (за липень-грудень 2022 року - 40680,00 грн, за січень грудень 2023 року - 83700,00 грн, за січень червень 2024 року - 45450,00 грн), що відображає його реальний фінансовий стан та рівень заробітку.

Однак, незадовільний матеріальний стан відповідача сам по собі не є безумовною підставою для розстрочення виконання рішення суду.

ОСОБА_1 офіційно працевлаштований та отримує стабільний дохід. При цьому, надані відомості не доводять матеріальний стан ОСОБА_1 , який суд міг би оцінити як обставину, що істотно ускладнює виконання рішення або робить його неможливим, оскільки матеріальний стан визначається загальною сукупністю усіх витрат та доходів конкретної людини, а також усім обсягом наявного у людини майна.

Представником відповідача надано суду лише відомості про доходи ОСОБА_1 у вигляді заробітної плати, без надання доказів відсутності у нього інших доходів (не тільки активних, а й пасивних), рахунків у банках та інших фінансових установах, права власності на нерухоме майно.

Отже, за встановлених судом обставин, розстрочення виконання рішення суду означало б недотримання розумного та пропорційного балансу інтересів позивача - ТОВ «ФК «ЄАПБ», на користь якого ухвалено рішення суду, а також знівелювало би сутність рішення суду та мету його ухвалення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення суду.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 351-354, 435 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Войтович Людмили Василівни, про розстрочення виконання рішення у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: