Справа № 597/1404/24
Провадження № 2/597/440/2024
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

"16" вересня 2024 р. суддя Заліщицького районного суду Тернопільської області Шевчук В.М., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 в особі законного представника неповнолітнього ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
У С Т А Н О В И В:

11.09.2024 року до Заліщицького районного суду Тернопільської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 в особі законного представника неповнолітнього ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, приходжу до наступного висновку.

Пунктом 5 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
За приписами ч.2 ст.1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.
За змістом висловленої позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 759/3515/19, відповідачами у справах щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, є саме спадкоємці, які прийняли спадщину. В разі відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом чи усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Так представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , проте не додав доказів поважності причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини.
Представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 у позовній заяві зазначає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини те, що з 24.02.2022 рокау позивач ОСОБА_2 був мобілізований до лав Збройних сил України, тому ним пропущений строк звернення до нотаріуса. Однак до матеріалів позовної заяви долучено довідку №1492 від 28.07.2022 року про те, що ОСОБА_2 дійсно перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 АДРЕСА_1 з 24.02.2022 року по даний час, з якої не вбачається, що позивач ОСОБА_2 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 продовжує перебувати на військовій службі.
Окрім того, представником позивача до матеріалів справи додано копію рішення про розірвання шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2, однак дана копія не засвідчена в установленому порядку від відповідного суду та/або на копії такого судового рішення не проставлена відмітка виготовлення з ЄДРСР, що свідчить про неналежність такого документу.
Згідно з ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Зокрема, у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В порушення вказаної норми представником позивача ОСОБА_1 у позовній заяві не зазначено доказів, що підтверджують обставини, а саме: поважність причини пропуску ОСОБА_2 строку для прийняття спадщини.
Згідно з ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справ и. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави («Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року).
В зв`язку з наведеним, залишення без руху позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних вище невідповідностей та недоліків у суду будуть відсутні процесуальні перешкоди для продовження розгляду справи у порядку загального позовного провадження.
А, тому, вважаю, що оскільки позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.ст.175,177 ЦПК України, її слід залишити без руху відповідно до ст.185 ЦПК України, надавши представнику позивача ОСОБА_1 строк для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя
П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 в особі законного представника неповнолітнього ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати представнику позивача ОСОБА_1 строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині.

Роз`яснити представнику позивача ОСОБА_1 , що у разі невиконання вимог ухвали в установлений судом строк позовна заява буде залишена без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя В.М.ШЕВЧУК