21.11.2024 Справа № 756/44/24
Унікальний № 756/44/24
Провадження № 2/756/1573/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2024 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Майбоженко А.М.,

секретаря Приходько К.А.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

представника відповідачки ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення способу участі батька у вихованні дитини,-

В С Т А Н О В И В:

У січні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення способу участі батька у вихованні дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що батьками ОСОБА_6 є позивач та відповідачка у справі.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 13.01.2022 року шлюб між сторонами розірвано.

Позивач є військовим офіцером і на підставі рішення Оболонського районного суду м. Києва від 02.08.2022 року справа № 756/163/21, сплачує аліменти на утримання дитини у розмірі близько 25 000 грн. щомісяця.

Зазначає, що ОСОБА_2 працює медсестрою, отримує заробітню плату близько 5 000 грн., дитину вона майже не бачить, її вихованням та утриманням фактично не займається, дитина більшість часу проживає з своїми дідусем та бабусею (батьками відповідачки).

Фактично з моменту розлучення мати дитини не дає можливості позивачу бачитися із дочкою, обмежила ОСОБА_6 у користуванні мобільним зв`язком, почалися непорозуміння щодо участі батька у вихованні доньки, її відвідуванні.

В жовтні 2023 позивачем були направлені заяви про встановлення порядку побачень з дитиною до служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації та до служби у справах дітей та сім`ї Бориспільської районної державної адміністрації, однак вказані заяви служби не розглядали.

Після невдалих спроб вирішити дане питання мирним шляхом, позивач звернувся до суду із даною заявою, в якій просить суд визначити йому наступний спосіб участі у вихованні доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у такій формі: побачення два рази на місяць: першої та четвертої п`ятниці, з вечора 16:00 по неділю до з 12:00 год. за місцем проживання батька; спільний відпочинок: першу половину літніх канікул дитина проводить з батьком, інші канікули почергово з батьком та матір`ю; необмежене спілкування батька з донькою особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та донькою; у разі, якщо святкові дні припадають на день побачення батька з донькою або цей день передує дню побаченню, або є наступним після нього, то такі дні донька проводить з батьком; оздоровлення та відпочинок дитини проводити за попередньою домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_2 ; під час дії воєнного стану та у зв`язку із систематичним оголошенням сигналу «Повітряна тривога» реалізація спілкування батька з дитиною за вказаним графіком можлива за допомогою будь-якого додатка чи месенджера у форматі відеозв`язку.

Крім того, просить суд, надати ОСОБА_4 та ОСОБА_2 можливість зміни способу участі у вихованні батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі часу та місця побачень - за взаємною згодою та врахуванням інтересів дитини. У випадку відсутності взаємної згоди керуватись вищевказаним графіком.

У відзиві на позов представник відповідачки зазначив, що позовну заяву вважає безпідставною, необґрунтованою та такою, що суперечить інтересам дитини ОСОБА_5 з наступних підстав.

На даний час Софія навчається в спеціалізованій школі в 1-А класі, в позашкільний час додатково займається в гуртку художньої гімнастики, їздить на конкурси під наглядом та за безпосередньої участі матері.

Відповідачка ОСОБА_2 працює в КНП «Консультативно-діагностичний центр» Оболонського району в м. Києві на посаді медичної сестри, з графіком роботи з понеділка по п`ятницю 08.00 до 15 год. 42 хв. кожного дня, нічні чергування відсутні, середня заробітна плата за один місяць у 2023 році склала близько 25 495 грн.

Наголошує, що ОСОБА_2 займається вихованням доньки, що підтверджується інформаційними довідками наданими Дошкільним навчальним закладом (Ясла-садок) №573, Спеціалізованою школою №239, керівником гуртка художньої гімнастики ОСОБА_7 .

Після розірвання шлюбу позивач не піклувався та не приймав участі у вихованні дитини, останній раз бачив ОСОБА_6 у жовтні 2021 року, в свою чергу відповідачка не забороняє зустрічі доньки з батьком.

Зазначає, що з метою знайти порозуміння ОСОБА_2 готова під своїм наглядом, а також наглядом працівників Служби у справах дітей та сім`ї чи психолога допомогти ОСОБА_4 навчитися приймати участь у вихованні доньки ОСОБА_6 , за умови що спілкування з батьком не буде проходити наодинці та не буде шкодити психічному стану дитини. Вважає, що кількість зустрічей від короткострокових, одиничних в місяць поступово можна збільшити, щоб адаптувати дитину і не завдати психологічної шкоди, аналізувати поведінку та ставлення батька до дитини, виключити негативні мотиви. Зустрічі повинні проводитися на нейтральній території не за місцем проживання ОСОБА_4 і лише у присутності матері.

В зв`язку з вищезазначеним просить суд, визначити порядок спілкування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та батька дитини у наступний спосіб: дві суботи на місяць (через одну) з 10.00 год. до 12.00 год. у супроводі матері, спілкування не має проводитися на території фактичного проживання ОСОБА_4 .

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідачка та її представник в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, не заперечували щодо визначення способу участі батька у вихованні дитини, який зазначений у відзиві.

Представник третьої особи звернувся до суду із заявою, в якій просить розгляд справи проводити без участі представника служби, а також надав суду висновок у якому зазначено, що Оболонська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування вважає, що у зв`язку з неявкою ОСОБА_4 жодного разу на засідання комісії, визначити способи участі батька у вихованні доньки неможливо.

Суд ухвалив проводити розгляд справи за відсутності осіб, які не з`явилися.

Заслухавши учасників справи, дослідивши зібрані докази, судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_4 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 31.03.2016 по 13.01.2022.

ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_5 , батьками якої є позивач та відповідачка по справі (а.с.8).

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 13.01.2022 року шлюб між сторонами розірвано (а.с. 11-12).

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 02.08.2022 року справа ун. № 756/16375/21 стягнуто з ОСОБА_4 аліменти на утримання дитини - доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_4 , щомісячно, але не менше 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27 жовтня 2021 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 14-16).

Звертаючись до суду з цим позовом позивач посилається на те, що відповідачем створюються перешкоди у спілкуванні з донькою.

Софія проживає разом з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до характеристики ОСОБА_2 виданої Комунальним некомерційним підприємством «Консультативно-діагностичний центр» Оболонського району міста Києва, вона займає посаду медичної сестри денного стаціонару № 1, характеризується порядною, доброзичливою, комунікабельною, ініціативною та відповідальною людиною (а.с. 50).

Відповідно до довідки № 10 від 09.02.2024 року, виданої Комунальним некомерційним підприємством «Консультативно-діагностичний центр», ОСОБА_2 працює на посаді сестри медичної з 17.03.2015 року по теперішній час та має стабільний дохід (48-49).

Згідно довідки, виданої дошкільним навчальним закладом (ясла-садок) № 573, протягом періоду, з вересня 2019 року по серпень 2023 року, приводила та забирала Софію її мама, ОСОБА_2 . Також мати постійно цікавилась життям дитини в ДНЗ, вчасно сплачувала рахунки та брала активну участь в житті групи, яку відвідувала ОСОБА_6 (а.с. 51).

Відповідно до наданої інформації, спеціалізованою школою № 239, за період навчання дитини з 0.09.2023 року, приводить та забирає дитину зі школи мама. Мати дитини спілкується з педагогами, цікавиться шкільним життям ОСОБА_6 . На даний час батько ОСОБА_6 з педагогами не спілкувався.

За інформації наданої керівника гуртка художньої гімнастики, Софію всім необхідним до занять забезпечує мати, цікавиться її здобутками та супроводжує на виступи та активно допомагає у підготовці до них. Батька не бачила, успіхами доньки, останній, не цікавився (а.с.53).

Як вбачається з висновку Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.09.2024 про визначення способів участі ОСОБА_4 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наданого комісійно, Службою та Оболонським районним у місті Києві центром соціальних служб, 14.03.2024 року, було проведено обстеження житлово - побутових умов проживання дитини в родині матері за адресою: АДРЕСА_1 , квартира знаходиться на 6 поверсі 9 поверхового будинку, належить на праві власності ОСОБА_8 (прабабуся дитини), складається з двох кімнат.

Під час обстеження умов проживання, вдома були мати та дитина. Умови проживання задовільні. Квартира охайна, чиста, облаштована необхідними меблями, побутовою технікою та предметами домашнього вжитку. Софія з мамою займають окрему кімнату, в якій є окреме спальне місце, шафа для одягу, місце для навчання та розвитку, одяг, взуття за віком та сезоном, харчування на належному рівні.

В ході обстеження мати повідомила, що не заперечує проти побачень батька з дитиною та жодним чином не чинить перешкод, але зауважила, що останній раз батько зустрічався з донькою, після розлучення, а саме у жовтні 2021 року, два з половиною роки тому.

Софія повідомила, що дуже любить маму, батька не пам`ятає.

Також мати надала свої письмові пояснення та пропозиції визначення способів участі батька у вихованні малолітньої доньки, в яких просила визначити наступний графік спілкування: дві суботи на місяць (через одну) з 10:00 до 12:00; спілкування не має проводитися на території фактичного проживання ОСОБА_4 спілкування повинно здійснюватись у супроводі матері, працівників служби у справах дітей та сім`ї, психолога.

Як зазначено у висновку Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.09.2024, відповідно до акту обстеження умов проживання, складеного Службою у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради, за адресою проживання батька, а саме: АДРЕСА_2 , з`ясовано, що ОСОБА_4 працює в ТОВ «ЧІЛД ЛОГІСТИКА», комплектувальником товарів, проживає в одноповерховому приватному житловому будинку, який складається з двох кімнат, кухні, коридора, ванної кімнати та веранди. Власницею даного житла є ОСОБА_9 (дружина батька). Крім них, за цією адресою проживають: троє дітей ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (спільна донька), ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (сини дружини від попереднього шлюбу). Батьки дружини проживають разом з ними на одному подвір`ї, але в іншій окремій прибудові. На момент обстеження було виявлено, що умови для проживання відповідають санітарно-гігієнічним нормам. Кімнати умебльовані всіма необхідними меблями. Наявні всі необхідні речі повсякденного вжитку. На момент відвідування у кімнатах було охайно, чисто. Будинок та прилегла прибудинкова територія впорядкована. Діти мають окрему облаштовану кімнату, де є три окремі ліжка, письмовий стіл, шафа для одягу, іграшки, речі повсякденного вжитку. У будинку створені достатні умови для виховання, проживання, розвитку та навчання дітей.

Довідки про відсутність заборгованості по аліментах, довідки про доходи та характеристики за місцем роботи батько не надав.

Згідно інформаційної довідки про роботу з дитиною, виданою Оболонським районним в місті Києві центром соціальних служб, від 21.05.2024 року, за результатом проведеної роботи з ОСОБА_5 було виявлено: дитина розвинена згідно віку, самодостатня, усвідомлена, цілеспрямована; у дівчинки сформовано безпечний тип прив`язаності до матері; наявна порушена прив`язаність дитини до батька. З урахуванням найкращих інтересів дитини в ситуації, яка склалась, та враховуючи наявність порушеної прив`язаності дитини до батька, рекомендується спілкування батька з дитиною проводити з попереднім відновленням батьками взаємовідносин один з одним, яка б враховувала потреби та інтереси дитини; батькові з метою налагодження контакту починати спілкування з дитиною виключно за її згоди та в присутності матері.

Правовідносини, що підлягають розгляду судом, врегульовано наступними нормами чинного законодавства.

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

За приписами ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

В силу ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

20.11.1989 року Організацією Об`єднаних Націй була прийнята Конвенція про права дитини, яка ратифікована Україною 27.02.1991 року.

Згідно ст.3 цієї Конвенції, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Статтею 9 передбачено, що Держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Держави-учасниці забезпечують дитині, здатній сформулювати власні погляди, право вільно висловлювати ці погляди з усіх питань, що торкаються дитини, причому поглядам дитини приділяється належна увага згідно з її віком і зрілістю. 3 цією метою дитині, зокрема, надається можливість бути заслуханою в ході будь-якого судового чи адміністративного розгляду, що торкається дитини, безпосередньо або через представника чи відповідний орган у порядку, передбаченому процесуальними нормами національного законодавства (ст.12).

Розкриваючи зміст принципу найкращих інтересів дитини і підходи по його реалізації Комітет ООН з прав дитини в своїх Зауваженнях загального порядку № 14 (2013) про право дитини на приділення першочергової уваги якнайкращому забезпеченню її інтересів (пункт 1 статті 3) сформулював такі підходи:

«Найкраще забезпечення інтересів дитини» - це право, принцип і правило процедури, які засновані на оцінці всіх елементів, що відображають інтереси дитини або дітей, в конкретних обставинах. При оцінці та визначенні найкращих інтересів дитини з метою прийняття рішення про застосування тієї чи іншої конкретної міри належить діяти в наступному порядку:

по-перше, з урахуванням конкретних обставин справи слід визначити, в чому полягають відповідні елементи оцінки найкращих інтересів, наповнити їх конкретним змістом і визначити значимість кожного з них в співвідношенні з іншими;

по-друге, з цією метою необхідно слідувати правилам, що забезпечує юридичні гарантії та належну реалізацію цього права (пункт 46).

Комітет вважає за доцільне скласти невичерпний, не субпідпорядкований перелік елементів, які могли б розглядатися при проведенні оцінки найкращих інтересів будь-якою особою, відповідальною за прийняття рішень, якій належить визначати найкращі інтереси дитини. Невичерпний характер переліку елементів означає, що можна вийти за його рамки і розглянути інші фактори, що мають відношення до конкретних обставин, в яких знаходиться та чи інша дитина або група дітей. Всі елементи, що фігурують у переліку, повинні бути прийняті до уваги і зважені з урахуванням обставин кожного випадку. Перелік повинен служити конкретним керівництвом, забезпечуючи при цьому гнучкість (пункт 50).

У світлі цих міркувань Комітет вважає, що стосовно ситуації, яка розглядається доречними і такими, що підлягають врахуванню при оцінці та визначенні найкращих інтересів дитини є такі елементи: погляди дитини; індивідуальність дитини; збереження сімейного оточення і підтримання відносин; піклування, захист і безпеку дитини; вразливе положення; право дитини на здоров`я; право дитини на освіту.

Слід підкреслити, що базова оцінка найкращих інтересів - це загальна оцінка всіх відповідних елементів, що визначають найкращі інтереси дитини, зі зваженою оцінкою значимості кожного з них в порівнянні з іншими. Не всі елементи актуальні в кожному випадку, і в різних випадках різні елементи можуть використовуватися по-різному. Зміст кожного елемента неминуче буде неоднаковим залежно від конкретної дитини і конкретного випадку, в залежності від виду рішення і конкретних обставин; те саме стосується і значущості кожного елемента в контексті загальної оцінки (пункт 80).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач на жодне із засідань комісії органу опіки та піклування не з`явився, як зазначає мати дитини вона ніколи не перешкоджала батьку спілкуватися з донькою, а з моменту подачі позову, батько не намагався домовитися про зустріч з Софією, або спробувати налагодити контакт з донькою, ОСОБА_6 батька не пам`ятає.

Саме тому, суд вважає, що в цій справі забезпеченню принципу найкращих (найвищих) інтересів дитини сприятиме встановлення визначення способу участі батька ОСОБА_4 у вихованні доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 шляхом їх зустрічей кожну першу та третю суботу кожного місяця з 10 год. 00 хв. до 12 год. 00 хв. у присутності матері дитини за умови наявності згоди дитини.

Ці заходи застосовуються судом на момент вирішення справи, їх подальша доля буде залежати вже не від дитини чи суду, а від батька, який сприятиме поверненню довірливих та близьких взаємовідносин з донькою. Після цього, у випадку зміни відношення Софії до зустрічей з батьком та зміні обставин, встановлених цим судовим рішенням, батьком може бути реалізовано право на пред`явлення нового позову чи самостійного вирішення цього питання в межах сім`ї, без втручання органів державної влади.

Таке рішення, на думку суду, буде справедливим та сприятиме налагодженню відносин між батьком та донькою шляхом вчинення кожним з них дій, спрямованих на досягнення цієї мети, та стимулюватиме відновлення стосунків дитини та батька через певний проміжок часу.

Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи, що зміни до встановленого судом графіку можуть вноситись за їх спільної згоди шляхом проведення переговорів. Рішення суду не позбавляє сторін можливості самостійно визначитись з іншими способом та порядком участі батька у вихованні дитини.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення способу участі батька у вихованні дитини - задовольнити частково.

Визначити спосіб участі батька ОСОБА_4 у вихованні доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 шляхом їх зустрічей кожну першу та третю суботу кожного місяця з 10 год. 00 хв. до 12 год. 00 хв.у присутності матері дитини за умови наявності згоди дитини.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21.11.2024

Суддя: А.М.Майбоженко