Номер провадження 2/756/5017/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 вересня 2024 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Бутиріна Я.Я. звернулися до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , в якій просить суд: визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 3/16 частки квартири АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 1/4 частки квартири АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 1/4 частки квартири АДРЕСА_3 ; визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на 3/16 частки квартири АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на 1/4 частки квартири АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на 1/4 частки квартири АДРЕСА_3 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 вересня 2024 року головуючим суддею у даній цивільній справі визначено суддю Шролик І.С.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 5 ЦПК України).

Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України. Ці вимоги застосовуються також до заяв про виправлення помилки у виконавчому документі та визнання його таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім цього, відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» - у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У позовній заяві зазначено вимоги майнового характеру за якими обидва позивача просять визнати за ними право власності на відповідні частки спадкового майна.

Згідно із п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, встановлюються у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При зверненні до суду з позовом ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 12112,00 грн, що з урахуванням загальної вартості частки спадкового майна та коефіцієнту 0,8 за подання позову в електронній формі, є надміру сплаченим з розрахунку (11279,44*08).

В свою чергу позивачем ОСОБА_2 при зверненні до суду судовий збір в розмірі пропорційно поданих ним позовних вимог сплачений не був.

Позивачу ОСОБА_2 слід сплатити судовий збір за заявлені вимоги в розмірі, що становить 1% від вартості відповідної частки спадкового майна з урахуванням коефіцієнту 0,8, що становить 9023,55 грн.

Поряд з цим, відповідно до приписів ч. 7 ст. 43 ЦПК у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Системний аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що норма ч. 7 ст. 43 ЦПК України застосовується, зокрема у випадку подання особою заяви про забезпечення позову в електронній формі.

Згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила), оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Пунктом одинадцять Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Тобто до інших видів листів, крім листів з оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.

Аналізуючи наведені норми, Верховний Суд у постанові від 20 червня 2018 року у справі № 820/1186/17 зробив висновок, що Кабінет Міністрів України визначив в окремі категорії поштових відправлень, рекомендовані листи та листи з оголошеною цінністю.

Отже, виходячи зі змісту ч. 7 ст. 43 ЦПК України, належним виконанням стороною справи указаної норми Кодексу, є надсилання нею саме поштою листом з описом вкладення (листом з оголошеною цінністю) іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Слід звернути увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

При цьому, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.175 ЦПК України.

За приписами ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; викладобставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Дослідивши текст поданої заяви, суд вважає, що вона не відповідає вищевказаним нормам.

Так, у тексті позовної заяви, на сторінці 2 у пункті 4 по тексту замість зазначення часток спадкового майна значиться «знак питання», що підлягає усунення шляхом викладенн нової (уточненої) редакції позовної заяви.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 8 ст. 43 ЦК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

В порушення зазначених вимог представником позивачів подане клопотання про витребування доказів, належним чином не підписано.

Отже, на виконання вимог судді позивачам слід вирішити питання зі сплати судового збору, представнику позивачів надати докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, належним чином засвідчити документи, а також визначитись зі змістом вимог позовної заяви з урахуванням зазначених судом недоліків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їхусунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити позов без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючисьст.ст. 175, 177, 185, 293 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування- залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шролик І.С.