Справа № 766/1478/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді: Майдан С.І.,

за участю секретаря: Кирпиченко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом адвоката Сліпенчук Наталії Андріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець Виконавчого округу Херсонської області Баталін Сергій Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

встановив:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває цивільна справа за позовом адвоката Сліпенчук Наталії Андріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець Виконавчого округу Херсонської області Баталін Сергій Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою суду від 14.07.2023 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 11.11.2023 року здійснено перехід розгляду цивільної справи зі спрощеного позовного провадження без виклику сторін у спрощене позовне провадження з викликом сторін, призначено судове засідання на 18.12.2023 року о 11:40 годині.

Позивач та його представник в судове засідання, призначене на 18.12.2023 року не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, хоча про дату, час та місце слухання справи були повідомлені належним чином, у зв`язку з чим, слухання справи було відкладене на 22.04.2024 року.

Позивач та його представник в судове засідання, призначене на 18.12.2023 року не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, хоча про дату, час та місце слухання справи були повідомлені належним чином, у зв`язку з чим, слухання справи було відкладене на 22.04.2024 року.

Позивач та його представник в судове засідання, призначене на 22.04.2024 року не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, хоча про дату, час та місце слухання справи були повідомлені належним чином, у зв`язку з чим, слухання справи було відкладене на 25.04.2024 року.

Повторно позивач та його представник в судове засідання, призначене на 25.04.2024 року не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності суду не надали.

Відповідач та треті особи у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК, особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог частини третьої статті 257 ЦПК суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, виходячи з положень ст. 223, 257 ЦПК, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач повторно не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При наявності сукупності зазначених умов, причини повторної неявки у судове засідання позивача, який належним чином був повідомлений про місце і час слухання справи, правового значення не мають.

Поважність причини неявки позивача враховується при першій неявці.

Зважаючи на вказані норми закону та їх роз`яснення слід вважати, що суд при першій неявці позивача позбавлений можливості розгляду справи за відсутності позивача (його представника) у судовому засіданні у випадку належного повідомлення позивача про час та місце судового розгляду та за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутності, натомість в змозі відкласти розгляд справи. При повторній же неявці позивача (його представника) у випадку належного повідомлення про час та місце судового розгляду та за відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості розгляду справи, відкладення розгляду, незважаючи на причини неявки та зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Тобто, позовна заява при повторній неявці в судове засідання належним чином повідомленого позивача залишається без розгляду незалежно від причин його неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача (частина п`ята статті 223, пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК), позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені частиною п`ятою статті 223 ЦПК та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Вивчивши матеріали справи, суд визнає, що позивач повторно не з`явився до суду, чим зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи, а тому суд уважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача. Заява про розгляд справи за його відсутності не надійшла до суду.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (частина друга статті 257 ЦПК).

Крім того, судом встановлено, що ухвалою суду від 14.07.2023 року було зупинено стягнення у виконавчому провадженні №68069011 з примусового виконання виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сазоновою Оленою Миколаївною за №29573 від 20.12.2021 року, на час розгляду судом цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю « Споживчий центр», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець виконавчого округу Херсонської області Баталін Сергій Сергійович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи вищенаведене, те, що позовну заяву залишено без розгляду, суд прийшов до переконання, що заходи забезпечення позову вжиті судом 14.07.2023 року слід скасувати, оскільки необхідність в такому відпала.

Керуючись ст. ст. 158, 223, 257, 258, 260, 261, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву адвоката Сліпенчук Наталії Андріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець Виконавчого округу Херсонської області Баталін Сергій Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області 14.07.2023 року у вигляді зупинення стягнення у виконавчому провадженні №68069011 з примусового виконання виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сазоновою Оленою Миколаївною за №29573 від 20.12.2021 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядкуст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

СуддяС. І. Майдан