Провадження №2/359/168/2024
Справа №359/6431/22
УХВАЛА

12 вересня 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Семенюти О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Макоди Ю.Ф.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглядаючи в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Бориспільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Першої бориспільської державної нотаріальної контори про визнання недійсним шлюбу, визнання права власності на нерухоме майно,

встановив:

1. Суть процесуального питання, що розглядається судом.

Представник позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи для з`ясування таких обставин: чи страждав ОСОБА_5 на психічне захворювання або психічний розлад станом на 19 серпня 2016 року; чи міг ОСОБА_5 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в момент укладення шлюбу. Проведення посмертної судово-психіатричної експертизи представник позивача ОСОБА_1 просить доручити Київському обласному психіатрично-наркологічному медичному об`єднанню.

Представник відповідача ОСОБА_2 категорично заперечує проти задоволення клопотання та посилається на те, що в провадженні Бориспільського міськрайонного суду перебувала цивільна справа №359/8384/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Бориспільського ВДРАЦС у Бориспільському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) про визнання недійсним шлюбу на підставі ч.1 ст.40 СК України. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 25 листопада 2021 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 5 липня 2022 року, у задоволенні позову було відмовлено. Клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи не може бути подано для перегляду тих обставин, що вже були предметом розгляду в іншій цивільній справі. Крім того, в Київському обласному психіатрично-наркологічному медичному об`єднанні відсутня достатня кількість лікарів для проведення такої експертизи. Тому представник відповідача ОСОБА_2 просить відмовити у задоволенні клопотання.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 5 «Докази та доказування» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

2. Норми процесуального права, якими керується суд при розгляді клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до ч.4, ч.5 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з п.5 ч.1 ст.252, п.9 ч.1 ст.253 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення експертизи. В такому випадку провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

3. Мотиви, якими керується суд при розгляді клопотання.

Встановлено, що перевірка спроможності ОСОБА_5 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними під час реєстрації шлюбу з відповідачем має істотне значення для правильного вирішення спору. З`ясування цієї обставини потребує спеціальних знань в галузі психіатрії. В матеріалах цивільної справи відсутній висновок експерта з приводу вказаної обставини.

Дійсно, в провадженні Бориспільського міськрайонного суду перебувала цивільна справа №359/8384/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Бориспільського ВДРАЦС у Бориспільському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) про визнання недійсним шлюбу. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 25 листопада 2021 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 5 липня 2022 року, у задоволенні позову було відмовлено. Однак в мотивувальній частині судових рішень першої та апеляційної інстанцій не встановлено, що на момент реєстрації оспорюваного шлюбу ОСОБА_5 беззаперечно усвідомлював значення своїх дій та був спроможний керувати ними. Тому посилання представника відповідача ОСОБА_2 на цивільну справу №359/8384/20, а також рішення Бориспільського міськрайонного суду від 25 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 5 липня 2022 року підлягають критичній оцінці.

З огляду на це суд висновує про те, що належить призначити посмертну судово-психіатричну експертизу та поставити перед експертом питання про те, чи страждав ОСОБА_5 тяжким психічним розладом станом на 19 серпня 2016 року; чи міг ОСОБА_5 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в момент реєстрації шлюбу.

У зв`язку з тим, що представник відповідача ОСОБА_2 заперечує проти проведення посмертної судово-психіатричної експертизи в Київському обласному психіатрично-наркологічному медичному об`єднанні, з метою запобігання виникненню у учасників справи сумнівів щодо достовірності висновку експерта слід доручити проведення вказаної експертизи іншій експертній установі Державній установі «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» ().

Крім того, для проведення посмертної судово-психіатричної експертизи матеріали цивільної справи належить надіслати до визначеної експертної установи. Ця обставина об`єктивно унеможливлює продовження розгляду цивільної справи. Тому провадження у цивільній справі належить зупинити на час проведення посмертної судово-психіатричної експертизи.

Керуючись п.1 ч.1,ч.2 ст.258, ч.4, ч.5 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи задовольнити.

Призначити посмертну судово-психіатричну експертизу та поставити перед експертом такі питання:

1. чи страждав ОСОБА_5 тяжким психічним розладом станом на 19 серпня 2016 року?

2. чи міг ОСОБА_5 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в момент реєстрації шлюбу 19 серпня 2016 року?

Проведення посмертної судово-психіатричної експертизи доручити Державній установі «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» та попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а також за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Витрати на проведення посмертної судово-психіатричної експертизи покласти на ОСОБА_3 .

Для проведення посмертної судово-психіатричної експертизи матеріали цивільної справи, а також медичну документацію, оформлену на ім`я ОСОБА_5 , надіслати до Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103, корпус 12, 3-й поверх).

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Бориспільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Першої бориспільської державної нотаріальної контори про визнання недійсним шлюбу, визнання права власності на нерухоме майно зупинити на час проведення посмертної судово-психіатричної експертизи.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня оголошення судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя О.Ю. Семенюта