КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2024 року м. Київ

Унікальний номер справи № 757/37432/23-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/14065/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні) апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІП-2» на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 09 вересня 2024 року, постановлену під головуванням судді Литвинової І.В., у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІП-2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2023 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку (т. 1 а.с. 1-8).

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 09 вересня 2024 року заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року залишено без задоволення (2 а.с. 88-89).

Не погодившись з ухвалою районного суду, 30 вересня 2024 року представник ОСББ «ІП-2» - адвокат Стригунов О.М. направив до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» (т. 2 а.с. 125-127).

На обґрунтування скарги зазначав, що ухвала суду першої інстанції є необґрунтованою, постановленою з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Вказував, що ухвалюючи судове рішення, суд першої інстанції вийшов за межі наданих процесуальним законодавством повноважень вказавши замість позивача ОСОБА_2 позивача ОСББ «ІП-2», як у оскаржуваній ухвалі, так і в ухвалі від 16.05.2024 про залишення позову без розгляду.

Так, судом першої інстанції в ухвалі від 16.05.2024 про скасування заочного рішення та залишення позову без розгляду було зазначено, що підставами для скасування заочного рішення є розгляд справи за відсутності відповідача та істотність доказів, на які посилається відповідач, для правильного вирішення справи. Відповідачем у заяві про скасування заочного рішення було наведено істотне порушення закону у заочному рішенні суду - «..самостійна заміна судом позивача (з фізичної особи ОСОБА_2 на юридичну особу ОСББ «ІП-2»), що є грубим порушенням ЦПК України», внаслідок чого заочне рішення за позовом фізичної особи ОСОБА_2 було ухвалене на користь юридичної особи - ОСББ «ІП-2», яке до суду не позивалося та стороною у справі не було. Саме на цій підставі позивачем фізичною особою ОСОБА_2 було підтримано заяву відповідача про скасування заочного рішення та подано клопотання про залишення позову ОСОБА_2 без розгляду.

Крім того, прийнявши до розгляду у даній справі (як суд вважає за позовом ОСББ «ІП-2») заяву фізичної особи ОСОБА_2 про виправлення описки та 09.09.2024, відмовивши у її задоволенні, суд мотивує відмову у тому числі наступним: «У позовній заяві у процесуальному статусі позивача вказано ОСОБА_2 , однак до позовної заяви додано договір про надання правничої допомоги від 19 травня 2023 року, укладений між ОСББ «ІП-2» та адвокатом, на підтвердження розміру витрат на правничу допомогу ОСОБА_3 останнім до матеріалів справи долучено акти приймання-передачі наданих послуг, рахунки на оплату, платіжні доручення, у договорі про надання правничої допомоги сторони визначили погодинні ставки за правничу допомогу». Вищенаведена мотивація судового рішення є хибною, оскільки свідчить про те, що попри неможливість за чинним ЦПК України заміни позивача (заявника) у справі, така заміна (за висновком суду) можлива у разі долучення до справи доказів витрат на правову допомогу, понесених іншою ніж позивач особою (навіть взагалі не стороною у справі).

Крім того, суд залишає поза увагою не надаючи оцінки тому, що: у матеріалах справи знаходилася сформована у ЄСІТС довіреність фізичної особи ОСОБА_2 від 03.07.2023 на представництво в судах його інтересів представником ОСОБА_3 ; саме на підставі вищевказаної довіреності від 03.07.2023 від імені фізичної особи ОСОБА_2 у справі №757/37432/23-ц адвокатом-представником через систему електронного судочинства ЄСІТС 21.08.2023 було подано до суду позовну заяву, а пізніше й всі інші заяви по суті та з процесуальних питань, у тому числі й заяву в інтересах фізичної особи ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду; при поданні 21.08.2023 позову до суду до нього не долучалися ордер чи довіреність на представництво інтересів ОСББ в суді через їх відсутність на той момент, тобто у представника позивача були відсутні повноваження представляти інтереси ОСББ.

Також, у оскаржуваній ухвалі судом зазначено: «Таким чином, якщо і мала місце описка у найменуванні позивача, то вона допущена позивачем саме у позовній заяві, де правильним є найменування позивача ОСББ «ІП-2» замість ОСОБА_4 ». Звертав увагу суду на те, що позовна заява формувалася у системі електронного судочинства (ЄСІТС) від імені фізичної особи ОСОБА_2 , в якості підстави представництва в суді представником у ЄСІТС було обрано електронну довіреність фізичної особи ОСОБА_2 від 03.07.2023. За текстом позову та позовними вимогами дійсно замість позивача ОСОБА_2 представником позивача помилково зазначене Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІП-2» - саме це у сукупності з зазначеним в якості позивача («ЗАЯВНИК») ОСОБА_2 стало підставою як для підтримання позивачем заяви відповідача про скасування заочного рішення, так і для подання ОСОБА_2 та його представником клопотань про залишення позовної заяви без розгляду. Крім того, 16.05.2024 фізичною особою ОСОБА_2 подавалася власноруч написана заява на ім`я суду про залишення його позову без розгляду. Саме вказана заява фізичної особи ОСОБА_2 і була 16.05.2024 задоволена Печерським районним судом міста Києва та за результатами поданий ним позов було залишено без розгляду.

Так само і заява про усунення описки була сформована і подана в інтересах та від імені фізичної особи ОСОБА_2 . У якості підстави для представництва інтересів останнього у системі електронного судочинства (ЄСІТС) було обрано документ «ЕЛЕКТРОННА ДОВІРЕНІСТЬ» від ОСОБА_2 як фізичної особи (не як представника ОСББ «ІП-2»). У результаті системою електронного суду (ЄСІТС) на титульному листі сформованої заяви про усунення описки у полі «ЗАЯВНИК» автоматично зазначено ОСОБА_5 (а не ОСББ).

Суд, скасувавши 16.05.2024 своє заочне рішення, відповідно до положень ст.ст.197, 200, 287 ЦПК України мав би або призначити справу до розгляду за участі обох сторін, з`ясовувати обставини справи та ін. або задовольнити заяву позивача про залишення позову без розгляду. Враховуючи вищенаведене та законодавчу неможливість заміни позивача у цивільному процесі представником позивача (у ЄСІТС 15.05.2024) та позивачем заявником ОСОБА_2 (власноруч 16.05.2024) були подані заяви про скасування заочного рішення і залишення позову без розгляду.

Таким чином, суд першої інстанції, скасувавши 16.05.2024 своє заочне рішення, самостійно усунув допущені порушення ЦПК України (заміни позивача, неналежного позивача та ін.). Після чого, перебуваючи 16.05.2024 на стадії підготовчого засідання для вирішення питання призначення позову ОСОБА_2 до розгляду суд розглянув заяви позивача ОСОБА_2 і його представника про залишення позову без розгляду - задовольнив їх і залишив позов без розгляду. Водночас, у вступній та резолютивній частинах оскаржуваної ухвали в якості позивача помилково зазначив не фізичну особу ОСОБА_2 , а ОСББ «ІП-2».

Також, судом порушено норму процесуального права - ст. 197 ЦПК України. Розглядаючи 16.05.2024 на стадії призначення справи до розгляду заяву позивача про залишення позову без розгляду, суд передчасно вдався до дослідження і оцінки наявних у справі доказів (витрат позивача на правову допомогу), оскільки це має відбуватися пізніше, під час розгляду справи по суті - з`ясуванні обставин справи та дослідженні доказів. Після чого суд мотивував цими доказами оскаржуване рішення.

У даній справі судом 16.05.2024 фактично задоволено заяву позивача ОСОБА_2 - залишено позов без розгляду. Відповідно, заміна у вступній і резолютивній частинах оскаржуваного судового рішення найменування позивача з ОСББ «ІП-2» на ОСОБА_2 не змінить зміст судового рішення, а лише усуне неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення, у тому числі вирішення питання стягнення за додатковим рішенням суду у цій справі від 27.05.2024 витрат на правову допомогу з належної особи - позивача ОСОБА_2 , а не з ОСББ «ІП-2» (т. 2 а.с. 125-127).

04 листопада 2024 року до суду надійшов відзив на апеляційні скарги від представника ОСОБА_1 - адвоката Литвиненко С.С., в яких останній просив відмовити в задоволенні апеляційних скарг (т. 3 а.с. 1-8).

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідноз ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вказане, розгляд справи здійснюється без виклику сторін у порядку письмового провадження.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи викладене.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Як вбачається з матеріалів справи, 23 серпня 2023 року адвокат Стригунов О.М. звернувся до суду з позовною, в якій просив стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ІП-2» заборгованість по сплаті внесків на управління будинку, внеску на організацію охорони та безпеки будинку, що становить 385 845,11 грн., індекс інфляції - 4 693,28 грн., 3 % річних - 12 933,03 грн., а всього 403 471,42 грн.; видати та надати позивачу виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ІП-2» заборгованість по сплаті внесків на управління будинку, внеску на організацію охорони та безпеки будинку, що становить 385 845,11 грн., індекс інфляції - 4 693,28 грн., 3 % річних - 12 933,03 грн., а всього 403 471,42 грн.; покласти на відповідача судові витрати позивача та видати позивачу виконавчий лист на стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ІП-2» судовий збір у розмірі 6052,08 грн. та на правову допомогу у розмірі 11 850 грн. (т. 1 а.с. 1-8).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01 вересня 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСББ «ІП-2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку (т. 1 а.с. 123-124).

06 листопада 2023 року заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва позов ОСББ «ІП-2» до ОСОБА_6 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ІП-2» суму заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку - 385 845, 11 грн., індекс інфляції - 4 693, 28 грн., три відсотки річних - 12 933, 03 грн., а всього 403 471, 42 грн., витрати на професійну правничу допомогу - 15 850, 00 грн., судового збору - 6 052, 08 грн. (т. 1 а.с. 141-146).

01 грудня 2023 року до суду від представника ОСОБА_1 - адвоката Литвиненко С.С. надійшла заява про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 06 листопада 2023 року (т. 1 а.с. 156-161).

До суду надійшла заява від представника ОСОБА_2 - адвоката Стригунова О.М. про скасування заочного рішення від 06 листопада 2023 року та залишення позову без розгляду (т. 1 а.с. 177, 179-180).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 06 листопада 2023 року задоволено. Заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 06 листопада 2023 року у цивільній справі за позовом ОСББ «ІП-2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку скасовано. Позов ОСББ «ІП-2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку залишено без розгляду (т. 1 а.с. 183-184).

Додатковою ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27 травня 2024 року задоволено заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_7 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСББ «ІП-2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку. Стягнуто з ОСББ «ІП-2» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 162 500, 00 грн. (т. 1 а.с. 201-202).

02 липня 2024 року до суду надійшла заява представника ОСОБА_2 - адвоката Стригунова О. М. про усунення описки в ухвалі від 16 травня 2024 року про скасування заочного рішення суду та залишення позову без розгляду. Представник ОСОБА_2 вказував, що помилкою є вказана особа позивача, а саме, що позивач у справі є ОСОБА_2 , а не ОСББ «ІП-2» (т. 2 а. с. 57-59).

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 09 вересня 2024 року заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року залишено без задоволення (2 а.с. 88-89).

Залишаючи без задоволення заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 16 травня 2024 року, суд першої інстанції виходив з того, що у позовній заяві у процесуальному статусі позивача вказано ОСОБА_2 , однак з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просив: стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ІП-2» заборгованість по сплаті внесків на управління будинку, внеску на організацію охорони та безпеки будинку, що становить 385 845,11 грн., індекс інфляції - 4 693,28 грн., 3 % річних - 12 933,03 грн., а всього 403 471,42 грн.; видати та надати позивачу виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ІП-2» заборгованість по сплаті внесків на управління будинку, внеску на організацію охорони та безпеки будинку, що становить 385 845,11 грн., індекс інфляції - 4 693,28 грн., 3 % річних - 12 933,03 грн., а всього 403 471,42 грн.; покласти на відповідача судові витрати позивача та видати позивачу виконавчий лист на стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСББ «ІП-2» судовий збір у розмірі 6052,08 грн. та на правову допомогу у розмірі 11 850 грн. (т. 1 а.с. 1-8).

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що апелянт посилався на те, що стався збій в системі електронного судочинства ЕСІТС внаслідок якого графа «позивач» та інші відомості про позивача в системі електронного суду були автоматично заповнені даними ОСОБА_2 .

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01 вересня 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСББ «ІП-2» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, на організацію охорони та безпеки будинку (т. 1 а.с. 123-124).

При цьому, будучи обізнаним про відкриття провадження саме за позовом ОСББ «ІП-2», сторона не зверталась до суду з заявою про виправлення описки, ухвала про відкриття провадження у справі за позовом ОСББ «ІП-2» в апеляційному порядку не оскаржувалась.

Таким чином, у суду першої інстанції були відсутні підстави для виправлення описки в ухвалі суду.

Доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, тому колегія суддів їх відхилила.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Виходячи з вищевикладеного, апеляційний суд вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції не підлягає скасуванню, оскільки постановлена з дотриманням норм процесуального законодавства, а тому ухвалу суду першої інстанції слід залишити - без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Ухвала суду першої інстанції про відмову у внесенні виправлень у рішення (п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) не зазначена в переліку ухвал (положення п. 2 ч. 1 ст. 389 ЦПК України), які можуть бути оскаржені в касаційному порядку після їх перегляду в апеляційному порядку.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІП-2» - залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 09 вересня 2024 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно з моменту прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова