КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 вересня 2024 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 липня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 29 липня 2024 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 28 серпня 2024 року АТ «Універсал Банк» засобами поштового зв`язку подано апеляційну скаргу, в якій одночасно просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення. Вказує, що копію рішення отримано 29 липня 2024 року.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Рішення суду ухвалено 29 липня 2024 року, апеляційну скаргу подано протягом тридцятиденного процесуального строку на скарження, відтак відсутні підстави для вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Дослідивши апеляційну скаргу та додані до неї документи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Як убачається із матеріалів справи, позовну заяву подано в травні 2024 року, в якій позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 139 116,07 грн.

Рішення суду ухвалено 29 липня 2024 року.

Апеляційну скаргу подано 28 серпня 2024 року та підписано представником скаржника - ОСОБА_2 , що підтверджується копією довіреності АТ «Універсал Банк» №90-ЮДІ від 30 червня 2023 року (дійсна до 31.12.2024 року).

Разом з тим, апеляційний суд зазначає про наступне.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина 3 статті 3 ЦПК України).

Відповідно до частин 1, 3 статті 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно частин 1, 2 статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Ця справа не є трудовим спором, відтак існує необхідність установити чи відноситься дана справа до категорії малозначних спорів.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 гривень.

Станом на дату звернення позивача до суду із цим позовом діяв ЦПК України зі змінами та доповненнями у редакції від 27 квітня 2024 року.

Для цілей Цивільного процесуального кодексу України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста (100) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 1 частини 6 статті 19 ЦПК України в редакції від 27.04.2024 року), що станом на дату подання позову становить 302 800,00 грн, відтак дана справа у розумінні ЦПК України в редакції від 27.04.2024 року є малозначною.

Проте, 19 червня 2024 року Верховною Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України щодо гарантування права на судовий захист у малозначних спорах» від 19 червня 2024 року №3831-IX, який набрав чинності 19 липня 2024 року.

Законом України №3831-IX внесено до ЦПК України, зокрема до статті 19 Кодексу, а саме пункт 1 частини 6 цієї статті викладено у такій редакції: «Для цілей Цивільного процесуального кодексу України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти (30) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Прикінцевими положеннями Закону України №3831-IX передбачено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Установлено, що позовні заяви і апеляційні скарги, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Тобто, апеляційній скарги, подані після набрання чинності Законом України №3831-IX, а саме після 19 липня 2024 року, розглядаються в порядку, визначеному ЦПК України із змінами згідно Закону України №3831-IX.

Оскільки дана апеляційна скарга подана 28 серпня 2024 року, до такої застосовуються внесенні Законом України №3831-IX до ЦПК України зміни, відтак станом на дату звернення до суду із цієї апеляційною скаргою справа №752/11291/24 не є малозначною, оскільки ціна позову перевищує тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (90 840,00 грн). За наведених обставин, представником юридичної особи у цій справі не може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до підпункту 18 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідних положень" Конституції України.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідних положень" Конституції України, з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" №1401-VIII від 02 червня 2016 року, представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції у судах апеляційної інстанції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами з 1 січня 2018 року. Законом можуть щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Враховуючи те, що провадження у цій справі було розпочате після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" №1401-VIII від 02 червня 2016 року, тому представництво сторін у апеляційному суді має здійснюватися адвокатами.

За загальним правилом право на самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Разом з тим, змінами, внесеними до ЦПК України Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18 грудня 2019 року №390-IX розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що "юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені" та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт).

З аналізу цієї норми закону убачається, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку, передбачених статтею 43 ЦПК України процесуальних прав, можливий за умови сукупної наявності обох цих умов. Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Аналіз наведених норм права дозволяє зробити висновок, що законодавцем визначено два варіанти процесуального представництва юридичної особи у судовій справі: (1) самостійна участь у справі або самопредставництво - участь у судовому процесі через керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення та (2) участь через представника - адвоката, уповноваженого на підставі довіреності чи ордеру, виданих на підставі договору про надання правової допомоги, за певними виключеннями.

Апеляційним судом установлено, що ця справа не є трудовим спором, а також не є малозначною, відтак представництво в АТ «Універсал Банк» має здійснюватися адвокатом, або іншою уповноваженою в порядку самопредставництва юридичної особи.

Перевіряючи повноваження представника скаржника - ОСОБА_2 , апеляційний суд вказує на таке.

Матеріали справи не містять документів, які підтверджують право ОСОБА_2 на здійснення адвокатської діяльності.

У Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості щодо ОСОБА_2 .

На підтвердження повноважень представника скаржника долучено копію довіреності АТ «Універсал Банк» №90-ЮДІ від 30 червня 2023 року, проте такий документ не відповідає вимогам чинного законодавства щодо підтвердження права представництва АТ «Універсал Банк» в суді апеляційної інстанції.

За наведених обставин, суд пропонує особі, яка подала апеляційну скаргу, надати апеляційному суду документи, що підтверджуються право ОСОБА_2 діяти в інтересах АТ «Універсал Банк» в суді апеляційної інстанції порядку самопредставництва юридичної особи в межах цивільної справи №752/11291/24 згідно вимог чинного законодавства (статут, положення, трудовий договір (контракт) тощо).

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 29 липня 2024 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук