Справа № 286/3560/24
У Х В А Л А

19.09.2024 м. Овруч

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Кулініч Я.В. розглянувши в м. Овруч позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Ганненко Олег Сергійович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

18.09.2024 представник позивача Ганненко О.С., що діє в інтересах ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в якому просить розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 08.08.2000 виконавчим комітетом Словечанської сільської ради Овруцького району Житомирської області, актовий запис №8.

Подана позовна заява не відповідає вимогам встановленим ст.ст. 95, 175, 177 ЦПК України.

Представником позивача в порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позові не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, ч. 6 ст. 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Позовна заява подана адвокатом, відомості про реєстрацію представником позивача адвокатом Ганненко О.С. електронного кабінету та відомостей за яким можна ідентифікувати вказану особу в підсистемі ЄСІТС (реєстраційний номер облікової картки платника податків представника) не містить.

Крім того, частиною четвертою статті 175 ЦПК України, встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В позовній заяві представник позивача ОСОБА_3 зазначив, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», оскільки має статус учасника бойових дій, на підтвердження цього, до позовної заяви долучено копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 .

Так, пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про

статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону №3551-XII».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 листопада 2019 року у справі № 285/3858/17 (провадження № 61-34722св18) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час постановлення ухвали суду про усунення недоліків апеляційної скарги) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Верховний Суд зазначає, що зазначена пільга щодо сплати судового збору поширюється на учасників бойових дій, які звертаються до суду як позивачі за захистом своїх порушених прав».

У даній справі представник позивача Ганненко О.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу, що не стосується поновлення, захисту прав ОСОБА_1 , як учасника бойових дій, а отже у цій справі він не звільнений від плати судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», який набрав чинності з 1 січня 2024 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 гривень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить - 1211,20 грн..

Відтак, за звернення до суду із вказаним позовом, представнику позивача необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а також надати відомості про його реєстрацію електронного кабінету та відомостей за яким можна його ідентифікувати в підсистемі ЄСІТС (реєстраційний номер облікової картки платника податків представника).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Ганненко Олег Сергійович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог закону позовна заява вважатиметься не поданою й буде повернута позивачеві.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її ухвалення.

Суддя Я. В. Кулініч