УХВАЛА

16 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 196/479/23

провадження № 61-12064ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка Павла Павловича на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Могилівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа - приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кравчук Світлана Василівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який уточнив

02 серпня 2023 року, та просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

06 березня 2024 року рішенням Царичанського районного суду Дніпропетровської області в задоволенні позову відмовлено.

25 червня 2024 року постановою Дніпровського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року залишено без змін.

28 серпня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Тараненко П. П. через систему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області

від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що двічі 12 та 26 серпня 2024 року його касаційну скаргу на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області

від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року, подану в межах строку, повернуто ухвалами Верховного Суду, оскільки касаційні скарги було підписано та подано неповноважним представником.

Необхідно відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області

від 06 березня 2024 року та постанови Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року, з огляду на таке.

У висновку Верховного Суду в постанові від 24 липня 2023 року в справі № 200/3692/21 (провадження № К/990/17155/23) зазначено, що процесуальний строк, зокрема строк на апеляційне оскарження, у разі повторного подання апеляційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось в межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 жовтня 2020 року в справі

№ 9901/32/20 виснувала, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку з пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

У постанові Верховного Суду від 20 березня 2024 року в справі № 560/14349/23 зазначено, що Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася до суду, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

З матеріалів касаційного оскарження та Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що ухвалою Верховного Суду від 12 серпня 2024 року касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка П. П. на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року повернуто заявнику, оскільки касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Ухвалою Верховного Суду від 26 серпня 2024 року касаційну скаргу

представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка П. П. на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року повернуто заявнику, оскільки касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Таким чином, повернення двічі поданої представником ОСОБА_1 - адвокатом Тараненком П. П. касаційної скарги, яка не відповідала вимогам процесуального законодавства, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, не свідчить про наявність підстав для поновлення пропущеного строку.

Повернення касаційної скарги відбулося із причин, які повністю залежали від заявника, що позбавляє суд можливості оцінювати такі причини пропуску строку в відповідності до висновків, наведених у постанові Верховного Суду

від 24 липня 2023 року у справі № 200/3692/21 (провадження № К/990/17155/23).

Суд не може стимулювати неправомірну поведінку і зловживання процесуальними правами заявника.

У зв`язку з тим, що підстави пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази.

Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала. Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.

Суд роз`яснює, якщо у зазначений строк заявник не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням інших підстав для його поновлення, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати наведені в клопотанні представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка Павла Павловича підстави пропуску строку на касаційне оскарження рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області

від 06 березня 2024 року та постанови Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року неповажними.

Відмовити в задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка Павла Павловича про поновлення строку на касаційне оскарження.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка Павла Павловича на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Ситнік