Справа № 308/4805/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

29 квітня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява представника акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» , місцезнаходження: м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 54/19 (далі позивач або Банк) до ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі відповідач),у якому позивач просить суд:

-стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за наданим кредитом, яка становить 15324,35 грн.;

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач звернувся до позивача із анкетою-заявою про надання банківських послуг з метою відкриття банківського рахунку та встановлення кредитного ліміту. Позивач взяті на себе зобов`язання за кредитним договором виконав, тоді як відповідач не здійснює оплату послуг банку за наслідками використання платіжних карток за обумовленими тарифами. Такі дії відповідача призвело до утворення в нього заборгованості, які позивач має намір стягнути в судовому порядку.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався, що згідно з частиною 2 статті 191 ЦПК України не перешкоджає розгляду та вирішенню цієї справи по суті за наявними матеріалами.

У судове засідання позивач явку представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, у поданій позовній заяві представник позивача просить здійснювати розгляд справи за його відсутності.

У судове засідання відповідач не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подав.

Частиною 1 статті 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Зважаючи на викладене та із урахуванням того, що представник позивача не заперечив проти вирішення справи на підставі наявних у ній доказів, суд розглядає справу відповідно до частини 4 статті 223ЦПК України (заочно).

Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Ухвалою від 19.03.2024 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

Заходи забезпечення позову та доказів, у тому числі шляхом їх витребування, не вживались.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

05.10.2022 між відповідачу відкритому поточний банківський рахунок та встановлено кредитний ліміт по рахунку в розмірі 20 000 грн., що підтверджується анкетою-заявою б/н та довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту від 01.02.2024.

Положеннями анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів Monobank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, розміщені за відповідним посилання в Інтернет мережі. Складають договір про надання банківських послуг (далі Договір).

На підставі укладеного Договору відповідачу отримав встановлено кредитний ліміт по рахунку в розмірі 20 000 гривень.

Відповідно до наданого банком розрахунку заборгованість відповідача за вищезгаданим кредитним договором станом на 07.01.2024 перед Банком складає 15324,35 грн. в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) - 15324,35 грн.; загальний залишок заборгованості за відсотками 0,00 грн.; заборгованість за пенею 0,00 грн.; судовий збір 0,00 грн.; заборгованість за порушення грошового зобов`язання 0,00 грн.

До позовної заяви представником позивача, зокрема, долучено витяг з Умов і правил обслуговування в AT «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank Universal Bank, витяг з Тарифів за карткою Monobank, таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank.

Виходячи з наявності підстав для стягнення суми заборгованості у розмірі 15324,35 грн. за тілом кредиту, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив із такого.

Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

За правилами частини 1 статі 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами 1 та 2 статі 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Статтею 1055 ЦК України передбачено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (частина 1 статті 634 ЦК України).

Суд звертає увагу на те, що в поданій анкеті-заяві відповідача відсутні будь-які відомості щодо графіку платежів суми процентів по кредиту, відповідальності позичальника тощо.

Обґрунтовуючи право вимоги в частині розміру суми, яка підлягає стягненню, представник позивача посилається на витяг з Умов і правил обслуговування в AT «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank Universal Bank та витяг з Тарифів за карткою Monobank.

При цьому матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей витяг з Умов і правил обслуговування та витяг з Тарифів за карткою Monobank розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету.

Понад це, в Паспорті споживчого кредиту Чорної картки monobank зазначено, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятись від інформації, наведеної у цьому Паспорті споживчого кредиту, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів.

Таким чином, зазначений документ містить узагальнену інформацію про умови кредитування, орієнтовну загальну вартість кредиту та передує укладенню кредитного договору з позичальником, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача. Таку інформацію банк надає споживачам фінансових послуг відповідно до Закону України «Про споживче кредитування».

Суд вказує про те, що визначальним є не безпосередньо вид чи характеристика умов щодо яких сторони досягли згоди та уклали договір, а саме встановлення обставин про додержання письмової форми для цих умов, після чого їх можна буде розцінювати як невід`ємну складову змісту договору.

Вказане узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 по справі №342/180/17.

Крім того, Суд вказує на те, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 принципу справедливості розгляду справи судом.

У постанові Верховного Суду від 30.01.2018 по справі №161/16891/15-ц зазначено: «Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи».

У свою чергу, у постановах Верховного Суду від 01.08.2022 по справі №369/11694/15-ц та від 06.07.2022 по справі №128/2269/20 суд касаційної інстанції звернув увагу на те, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором.

Наведене кореспондує приписам пункту 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04.07.2018 №75, у відповідності до яких виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Між тим, суд наголошує на тому, що у справі, що розглядається представником позивача долучено лише розрахунок заборгованості, котрий за своєю суттю являється одностороннім арифметичним розрахунком стягуваних сум та повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку).

Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частинами 1-3 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Звертаючись до суду, позивач у позовній заяві виклав обставини, якими обґрунтовував свої вимоги, зазначив докази, що підтверджують вказані обставини, разом з тим, не заявляв клопотання про вжиття заходів забезпечення доказів, та не зазначав про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою із поважних причин.

У своїй позовній заяві до суду АТ «Універсал Банк» просив розглянути справу у його відсутність, клопотання про витребування додаткових доказів та інших документів не заявляв.

Отже, позивач на власний розсуд розпорядився своїми правами, а тому несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій.

Аналогічний висновок, викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2020 року, справа №755/18920/18, провадження №61-17205ск19.

Суд вирішує питання про розподіл судових витрат у відповідності до статті 141 ЦПК України.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог судові витрати покладаються на позивача.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 525, 530, 615, 625, 629, 639, 1054 ЦК України, статтями 12, 13, 76-81, 89, 141, 178, 223, 263-265, 273, 279, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Судові витрати у виді судового збору покладаються на позивача.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя В.Й. Данко