Справа № 229/3181/24
Провадження № 2/229/1313/2024
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 травня 2024 р. м. Дружківка Донецької області

Дружківський міський суд Донецької області в особі судді Конопленко О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

30 квітня 2024 року адвокат Каракай Олексій Володимирович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , місце реєстрації якої: АДРЕСА_1 , та місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , звернувся до суду з позовною заявою до Бахмутської міської ради Донецької області, місцезнаходження якої: 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, буд. 44, , в якій просить визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) право власності на квартиру АДРЕСА_3 , загальною площею 25,6 кв.м., житловою площею 16,8 кв.м.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 квітня 2024 року справу розподілено у провадження судді Дружківського міського суду Донецької області Конопленко О.С.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків з наступних підстав.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) встановлено вимоги до позовної заяви.

Згідно пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. Згідно з роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 16 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Разом з тим, у позовній заяві ціну позову не зазначено.

Крім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно в позовній заяві адвокат Каракай О.В., який діє від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 , просить звільнити позивача від сплати судового збору, аргументуючи прохання тим, що позивач ОСОБА_1 є особою пенсійного віку, а отже є непрацездатною особою. В результаті повномасштабного вторгнення РФ на територію України була вимушена залишити своє місце мешкання та переїхала до Київської області де проживає у своїх родичів та не має у власності іншого нерухомого майна. За віком та станом здоров`я ОСОБА_1 позбавлена можливості працевлаштуватись та заробляти на життя, а її дохід складається із отриманої пенсії та виплат як внутрішньо переміщеної особи, а тому сплата судового збору становитиме для позивачки значне фінансове навантаження. Оскільки позивачку змусили звернутися до суду із даним позовом обставини знищення її майна та правовстановлюючих документів, беручи до уваги тяжкість вимушених змін у її житті, те що вона є особою непрацездатного віку, позивачка вважає за можливе порушити питання про звільнення її від сплати судового збору.

Дослідивши клопотання про звільнення від судового збору та додані документи, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення даного клопотання представника позивача з наступних підстав.

Відповідно до вимог частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Також частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу положень вказаних норм убачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшення розміру належних до оплати судових витрат та звільнення від сплати судового збору це право суду, а не його обов`язок.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, позивачем до позову доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (зокрема, договору оренди житла, довідки про доходи (розмір пенсії)), не додано, з огляду на що клопотання представника позивача про звільнення позивача від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 гривень.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Позивач не зазначила у позовній заяві ціну позову.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, абз. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Суддя звертає увагу на те, що відповідно до наказу Фонду державного майна України від 25 червня 2021 року №1097 введено в експлуатацію єдину базу даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості (https://evaluation.spfu.gov.ua).

Таким чином позивач не позбавлена можливості сформувати електронну довідку про оціночну вартість нерухомого майна на вищевказаному сайті Державного майна України, в тому числі, щоб суд міг стягнути недоплачений або повернути переплачений судовий збір.

Враховуючи викладене, а також те, що позивач не надала суду, відомості щодо оцінки майна, а також що ціну позову не зазначено, суд попередньо визначає суму судового збору у розмірі 1211,20 грн.

А тому, позивач повинна сплатити визначений судом судовий збір та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів - Донецьке ГУК/Дружківська МТГ/ 22030101

Код отримувача (ЕДРПОУ) 37967785

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача UA0005694

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Приклад заповнення графи «Призначення платежу»:

101 _____(код РНОКПП); Судовий збір, за позовом _____(П.І.Б.), Дружківський міський суд Донецької області.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статей 19, 24 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Згідно зі статтею 21 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.

З урахуванням наведеного, позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визнання права власності слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків (зазначення у позовній заяві відомостей, передбачених п. 10, ч. 3 ст. 175 ЦПК України, виконання вимог, передбачених ч. 1 ст. 177 ЦПК України, та сплати суми судового збору і надання документів, що підтверджують таку сплату, або надання достатніх доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі).

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про звільнення позивача від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Конопленко