У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Усатової І.А.

при секретарі - Зеленчуку М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання представника позивача про призначення судово-психіатричної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнік Ірина Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федорова Ксенія Іванівна про визнання правочинів недійсними, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнік Ірина Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федорова Ксенія Іванівна про визнання правочинів недійсними.

08.06.2021 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано головуючому судді Кушнір С.І

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.11.2021 в справі було відкрито загальне позовне провадження.

До суду надійшло клопотання представника позивача про призначення судово-психіатричної експертизи.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання представник позивача зазначив, що ОСОБА_3 , протягом тривалого часу і на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 і на час нотаріального посвідчення оспорюваних документів: заяви про прийняття спадщини, складену 02.11.2017 від імені ОСОБА_3 та заповіту від 23.01.2020 складеного від імені ОСОБА_3 , перебувала в приміщенні і на утриманні Київського пансіонату ветеранів праці. Як свідчать тексти оспорюваних документів вони підписані не ОСОБА_3 власноручно, а від її імені підписані невідомою особою ОСОБА_4 з посиланням на те, що ОСОБА_3 має похилий вік і стан здоров`я і не може самостійно прочитати документи та підписати їх.

Крім того, зазначає, що існують документи, у тому числі нотаріальні, які складені від імені ОСОБА_3 та підписані нею власноручно, а саме: договір 31-009201829 про надання правової допомоги від 29.09.2018 укладений між ОСОБА_3 та адвокатом Ковальчук А.С., заява від 26.09.2018 ОСОБА_3 стосовно викрадення паспорта, нотаріальна заява від 19.02.2019 про скасування довіреності від 17.10.2017 видану ОСОБА_2 з вказаних документів випливає, що або ОСОБА_3 дійсно в силу похилого віку та хвороби в деякі періоди з жовтня 2017 по січень 2020 років не могла самостійно читати та підписувати юридично значимі документи, а в деякі періоди могла.

Враховуючи зазначене, вважає, що питання стосовно психічного стану ОСОБА_3 та чи могла вона на час складення оспорюваних документів розуміти значення своїх дій та керувати ними, має важливе значення для правильного вирішення судової справи, а отже потребує призначення у справі і проведення судово-медичної експертизи.

04.04.2024 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано головуючому судді Усатовій І.А.

27.09.2024 до суду від представника відповідача надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи, де зазначено, що твердження позивача безпідставні та хибні, на підставі яких останній припускає, що померла ОСОБА_3 мала у певні періоди життя психічні розлади, які могли вплинути на усвідомлення своїх дій та неможливість керувати ними. ОСОБА_3 розуміла значення своїх дій, могла ними керувати, але через пережитий інсульт погано розмовляла, писала, бачила, та читала.

Позивач у судове засідання не з`явився, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи задовольнити.

Відповідач, треті особи у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним задовольнити клопотання представника позивача про призначення судово-психіатричної експертизи, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 02.06.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнік Ірина Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федорова Ксенія Іванівна, в якому просив:

-визнати недійсною заяву про прийняття спадщини, складену 02.11.2017 від імені ОСОБА_3 і посвідченої приватним нотаріусом КМНО Федоровою К.І.;

-визнати недійсним заповіт від 23.01.2020 складений від імені ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 і посвідчений приватним нотаріусом КМНО Решетнік І.С.

Зазначив, що наявні в матеріалах справи докази не дозволяють достеменно та однозначно встановити психічний стан ОСОБА_3 в момент складання заяви від 02.11.2017 та заповіту від 23.01.2020, які давали би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїх дій та (або) не могла керувати ними на момент складання даних документів.

Відповідно до частин першої, другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторони (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експертну установу визначає суд.

Відповідно до ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно п.2 ч.1 ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Вивчивши подане стороною позивача клопотання, враховуючи предмет та підстави позову, суд вважає, що для об`єктивного та правильного вирішення спору потрібні висновки фахівця з питань, які відносяться до предмету доказування.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що для всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, клопотання заявника слід задовольнити та враховуючи вимоги Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, щодо встановленого орієнтованого переліку питань при проведенні такого роду експертиз, з урахуванням ст. 143 ЦПК України, суд приходить до висновку про необхідність направлення даної цивільної справи до експертного закладу з поставленням експертам відповідних питань, які стосуються предмету дослідження у справі, оскільки для вирішення цього питання необхідні спеціальні знання в галузі медицини.

З урахуванням положень ст. 143 ЦПК України, суд вважає за необхідне направити дану цивільну справу до експертного закладу з поставленням експертам відповідних питань, які стосуються предмету дослідження у справі, оскільки для вирішення цього питання необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Окрім того, суд вважає доцільним визначити експертною установою Державну установу «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103-А).

Керуючись ст. ст. 102, 105, 252, 260, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про призначення судово-психіатричної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Решетнік Ірина Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федорова Ксенія Іванівна про визнання правочинів недійсними - задовольнити.

Призначити у справі судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити Державній установі «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103-А).

На вирішення судовим експертам поставити питання:

1.Який був психічний стан ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в такі дати: 02.11.2017 та 23.01.2020 та чи могла вона в ці дати усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

Попередити судових експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

У розпорядження судовим експертам надати матеріали цивільної справи № 760/14909/21.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.А.Усатова