Справа № 301/2827/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" вересня 2024 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області в складі головуючої Даруда І.А., при секретарі Сатін Н.М. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Іршава цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , де заінтересована особа Приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Ожеледа Петро Миколайович про встановлення факту, що має юридичне значення, факту родинного зв`язку -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулася до Іршавського районного суду Закарпатської області із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просить встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Білки Іршавського району та померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою та мешканкою с.Білки, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

В обґрунтування своїх вимог заявник зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати заявника ОСОБА_2 , про що 25 червня 2024 року складено відповідний актовий запис за №52 та видано свідоцтво про смерть, серія НОМЕР_1 від 25 березня 2024 року.

Після смерті ОСОБА_2 , відкрилася спадщина на все її майно, а саме на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . До смерті мати ОСОБА_2 , заповіту не залишила.

Також заявник зазначила, що смерті її матері, ОСОБА_2 , вона з нею не проживала тому, звернулася до приватного нотаріуса Ожеледа П.М. із заявою про відкриття спадщини до закінчення шестимісячного строку, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 29.07.2024 року.

Після звернення для оформлення спадщини заявнику ОСОБА_1 повідомили, що спадщину оформити не можливо так як неможливо встановити факт родинних відносин між нею та покійною мамою.

Так, у свідоцтві про встановлення батьківства серія НОМЕР_2 від 10 вересня 1992 року зазначено, що громадянин ОСОБА_3 визнає себе батьком ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 у громадянки ОСОБА_5 , у свідоцтві про народження НОМЕР_3 від 10 вересня 1992 року №102818 від 24.02.1970 року прізвища батьків заявниці записані наступним чином: батько " ОСОБА_3 ", мати " ОСОБА_5 ".

Також, заявник зазначила, що у свідоцтві про народження її матері НОМЕР_4 від 01.07.1960 року зазначено її прізвище, ім`я та по батькові як « ОСОБА_2 ».

У витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 9 від 09.08.2024 року прізвище матері заявника до реєстрації шлюбу зазначено як « ОСОБА_2 » після реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 », а у свідоцтві про розірвання шлюбу, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 серія НОМЕР_5 від 09.08.1996 року та у свідоцтві про смерть Серія НОМЕР_1 від 25 березня 2024 року прізвище, ім`я та по батькові матері вже зазначено як « ОСОБА_2 » .

Розбіжності у «імені» матері заявника допущені по причині вільного його викладення відповідними посадовими особами, які видавали відповідні документи.

Через допущену помилку в правовстановлюючих документах заявник ОСОБА_1 не має можливості як спадкоємець за законом оформити у встановленому законом порядку своє право власності на спадкове майно та отримати свідоцтво про право на спадщину на замельні ділянки, а тому змушена звернутися до суду за захистом свої прав.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності. Вимоги підтримала та просила задовольнити.

Приватний нотаріус Ожеледа П.М. в судове засідання не з`явився, прични неявки не повідомив, натомість надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати заявника ОСОБА_2 , про що 25 червня 2024 року складено відповідний актовий запис за №52 та видано свідоцтво про смерть, серія НОМЕР_1 від 25 березня 2024 року.(а.с.9)

Після смерті ОСОБА_2 , відкрилася спадщина на все її майно, а саме на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . До смерті мати ОСОБА_2 , заповіту не залишила. Тому, заявник звернулася до приватного нотаріуса Ожеледа П.М. із заявою про відкриття спадщини до закінчення шестимісячного строку, що підтверджується заявою ОСОБА_1 від 29.07.2024 року за №199 (а.с. 14), витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 29.07.2024 року.(а.с. 15).

Однак, судом встановлено, що ОСОБА_1 була повідомлена про те, що спадщину оформити не можливо так як неможливо встановити факт родинних відносин між нею та покійною мамою, оскільки у свідоцтві про встановлення батьківства серія НОМЕР_2 від 10 вересня 1992 року зазначено, що громадянин ОСОБА_3 визнає себе батьком ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 у громадянки ОСОБА_5 , у свідоцтві про народження НОМЕР_3 від 10 вересня 1992 року №102818 від 24.02.1970 року прізвища батьків заявниці записані наступним чином: батько " ОСОБА_3 ", мати " ОСОБА_5 ".

Також, у свідоцтві про народження матері заявника НОМЕР_4 від 01.07.1960 року зазначено її прізвище, ім`я та по батькові як « ОСОБА_2 ».

У витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 9 від 09.08.2024 року прізвище матері заявника до реєстрації шлюбу зазначено як « ОСОБА_2 » після реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 », а у свідоцтві про розірвання шлюбу, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 серія НОМЕР_5 від 09.08.1996 року та у свідоцтві про смерть Серія НОМЕР_1 від 25 березня 2024 року прізвище, ім`я та по батькові матері вже зазначено як « ОСОБА_2 » .

Отже, на підставі вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що розбіжності у «імені» матері заявника допущені по причині вільного його викладення відповідними посадовими особами, які видавали відповідні документи. Через допущену помилку в правовстановлюючих документах заявник ОСОБА_1 не має можливості як спадкоємець за законом оформити у встановленому законом порядку своє право власності на спадкове майно та отримати свідоцтво про право на спадщину на замельні ділянки, а тому суд погоджується з обставинами викладеними в позовній заяві, вважає позовні вимоги підставними та такими, що підлягають до задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч.1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Згідно з п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Однак, суд зазначає, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними.

Разом з тим, згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно роз`яснень, викладених в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Приймаючи до уваги підтвердження обставин викладених в заяві, а саме родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_2 , а також те, що встановлення юридичного факту має значення для охорони прав та інтересів заявника, оскільки останній позбавлений можливості у позасудовому порядку встановити вказаний факт, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви та встановлення факту того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 81, 89, 141, 263-265, 268, 293, 294, 315, 319 ЦПК України, суд

Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 , де заінтересована особа Приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Ожеледа Петро Миколайович про встановлення факту, що має юридичне значення, факту родинного зв`язку - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Білки Іршавського району та померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою та мешканкою с.Білки, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 09.09.2024 року.

Суддя: І.А.Даруда