КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/6814/24
Провадження № 2/552/3116/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.11.2024 року Київський районний суд м.Полтави в складі:

Головуючого судді Турченко Т.В.,

При секретарі Цимбалюк І.О.,

За участю адвоката Нога А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

04.10.2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про звільнення майна з-під арешту. В позовній заяві вказувала на те, що в серпні ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_3 . На виконання вимог ч.1 ст.1281 ЦК України вона повідомила можливого кредитора померлого (колишню дружину померлого ОСОБА_2 ) про смерть ОСОБА_3 й про можливість пред`явити свої вимоги до неї, як до спадкоємця, за можливими боргами померлого. Проте, зі слів ОСОБА_2 борг померлого ОСОБА_2 перед нею на день смерті відсутній. 03.09.2024 року на підставі її заяви приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Шкляром Ю.В. заведено спадкову справу №25/2024. 12.09.2024 року вона звернулася до нотаріуса з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з огляду на те, що в процесі підготовки до видачі свідоцтва виявилося, що на все нерухоме майно померлого ОСОБА_3 було накладено арешт згідно постанови про арешт майна боржника, яка винесена 14.01.2013 року державним виконавцем Київського ВДВС Полтавського МУЮ в рамках виконавчого провадження №35726792. Через наявність обтяження майна померлого, приватним нотаріусом Шкляром Ю.В. 12.09.2024 року було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Наявність накладеного арешту на все нерухоме майно померлого ОСОБА_3 перешкоджає їй, як спадкоємцеві, реалізувати свої права на оформлення спадкового майна та вільного розпорядження ним. В зв`язку з чим просила суд, звільнити з-під арешту все нерухоме майно, яке належить померлому ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), накладеною постановою про арешт майна боржника, яка винесена 14.01.2013 року державним виконавцем Київського ВДВС Полтавського МУЮ в рамках виконавчого провадження №35726792 (номери записів про обтяження №№10127, 31247059).

Ухвалою суду від 07.10.2024 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Нога А.П. позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги визнала в повному обсязі, щодо їх задоволення не заперечувала.

Треті особи Київський ВДВС у м.Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та Приватний нотаріус ПМНО Полтавської області Шкляр Ю.В. в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі. Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за їх відсутності на адресу суду не надходило.

Враховуючи згоду адвоката Ноги А.П. та відповідача ОСОБА_2 , наявність у справі достатніх доказів, суд приходить до висновку про розгляд справи за відсутності сторін, що не з`явилися в судове засідання.

Суд, заслухавши адвоката Ногу А.П., відповідача ОСОБА_2 , вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що в серпні 2023 року у віці 37 років помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 29.09.2023 року, актовий запис №1032 (а.с.13).

Позивач ОСОБА_1 є матір`ю померлого ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданим відділом ЗАГС Київського райвиконкому м.Полтави 11.07.1986 року, актовий запис №911 (а.с.14).

03.09.2024 року на підставі заяви ОСОБА_1 приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Шкляром Юрієм Володимировичем заведено спадкову справу №25/24, що підтверджується копію Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі (а.с.21).

12.09.2024 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Шкляром Юрієм Володимировичем винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі спадкоємцю ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом, на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 частка якої належала померлому у серпні 2023 року синові ОСОБА_3 , в зв`язку з тим, що все належне ОСОБА_3 майно перебуває під арештом (а.с.25-26).

Як вбачається з постанови державного виконавця Київського ВДВС Полтавського МУЮ Дерябіна І.В. від 18.12.2024 року про відкриття виконавчого провадження, державним виконавцем було відкрито виконавче провадження №35726792 на підставі виконавчого листа №2-1572, виданого 09.06.2010 року Київським районним судом м.Полтави про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліментів в розмірі на утримання дитини ІНФОРМАЦІЯ_3 .

14.01.2013 року державним виконавцем Київського ВДВС Полтавського МУЮ винесено постанову, якою накладено арешт на все майно, належне боржнику ОСОБА_3 (а.с.31).

Постановою державного виконавця від 18.10.2023 року закінчено виконавче провадження №35726792 в зв`язку зі смертю боржника (а.с.32).

Крім того, як встановлено в судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 не має жодних претензій до спадкоємців померлого ОСОБА_3 .

На даний час, наявність накладеного арешту на все нерухоме майно померлого ОСОБА_3 перешкоджає позивачу ОСОБА_1 , як спадкоємцеві, реалізувати свої права на оформлення спадкового майна та вільного розпорядження ним.

Згідно ч.4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувана про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Частиною 5 ст. 59 вказаного вище Закону, передбачено, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

За правилами ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження», у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Статтею 60 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.

Позивач має право володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, однак не може цього робити через наявність обтяження на належне йому майно.

Згідно абзаців першого та другого пункту 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5 (далі Постанова № 5), у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Згідно абзацу першого пункту другого Постанови № 5, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Пунктом 13 Постанови № 5 роз`яснено, що при розгляді позову про визнання права власності на арештоване майно та/або зняття арешту з майна судам слід всебічно і повно з`ясовувати обставини, наведені позивачем на підтвердження своїх вимог.

Відповідно дост.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно дост.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 386 ЦК України встановлено, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності.

Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для суду.

На сьогодні позивач має намір оформити спадщину та розпоряджатися належним їй майном, проте через наявність арешту позбавлений можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача.

Підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, право позивача підлягає судовому захисту у заявлений нею спосіб шляхом зняття арешту з майна, тому позов підлягає до задоволення.

Позивач не ставить перед судом питання щодо стягнення судового збору.

На підставі викладеного та Законом України «Про виконавче провадження», ст.ст. 16, 321, 386, ст.ст. 1, 2, 10-13, 200, 258, 259, 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Звільнити з-під арешту все нерухоме майно, яке належить померлому ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), накладеною постановою про арешт майна боржника, яка винесена 14.01.2013 року державним виконавцем Київського ВДВС Полтавського МУЮ в рамках виконавчого провадження №35726792 (номери записів про обтяження №№10127, 31247059).

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у тридцяти денний строк з дня його проголошення.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_3

Третя особа - Київський відділ державної виконавчої служби у м.Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, код ЄДРПО: 34962532, юридична адреса: м.Полтава, вул.. Української Повстанської Армії, 29.

Третя особа Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Шкляр Юрій Володимирович, адреса місця знаходження:36039, м.Полтава, вул.Європейська,57.

Головуючий суддя Т.В.Турченко