УХВАЛА

30 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 383/73/24

провадження № 61-5824 ск24

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 01 квітня 2024 року та на ухвалу Бобринецького районного суду Кіровоградської області від

07 березня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_2 , заінтересовані особи Орган опіки та піклування виконавчого комітету Бобринецької міської ради, ОСОБА_3 , про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 обрано одним із присяжних по справі за заявою ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від

07 березня 2024 року відведено присяжного ОСОБА_1 від участі у розгляді даної справи у зв`язку з його заявою про самовідвід та неявкою в судове засідання. Не погодившись з цією ухвалою суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 01 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 07 березня 2024 року повернуто скаржнику, на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України.

Апеляційний суд встановив, що ухвала про відвід присяжного ОСОБА_1 не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

17 квітня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 07 березня 2024 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 01 квітня 2024 року.

Дослідивши матеріали касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з огляду на таке.

Щодо касаційного оскарження ухвали Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 07 березня 2024 року

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України в касаційному порядку підлягають перегляду судові рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи.

Відповідно до частини другої статті 17 ЦПК України ЦПК України не допускається касаційне оскарження судового рішення суду першої інстанції без його перегляду в апеляційному порядку.

Пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України передбачено, що суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки ухвала Бобринецького районного суду Кіровоградської області від

07 березня 2024 року в апеляційному порядку по суті не переглядалася, вона не підлягає касаційному оскарженню відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України.

Щодо касаційного оскарження ухвали Кропивницького апеляційного суду від 01 квітня 2024 року

Повертаючи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу про відвід його як присяжного від розгляду цієї справи колегія суддів апеляційного суду вважала, що така ухвала не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

Верховний Суд погоджується з таким висновком суду.

Згідно з частиною другою статті 34 ЦПК України у випадках, встановленихцим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Відповідно до частини другої та восьмої статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Відповідно до частини першої та другої статті 353 ЦПК України визначений перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Аналіз статті 353 ЦПК України дає підстави для висновку про те, що ухвала про відвід присяжного, не є тією ухвалою, яка згідно з положеннями

статті 353 ЦПК України підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Зокрема, з огляду на те, що така ухвала спрямована на вирішення окремого процесуального питання і не перешкоджає провадженню у справі.

Верховний Суд у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 12 вересня 2018 року у справі № 752/1016/17 наголосив, що право на апеляційне оскарження учасники справи можуть реалізувати у порядку, визначеному процесуальним законом, не зловживаючи їхніми процесуальними правами у спосіб подання апеляційної скарги на ухвалу, що не може бути оскаржена до ухвалення рішення по суті спору й окремо від такого рішення.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про повернення апеляційної скарги з підстав, визначених пунктом 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України, оскільки ухвала про відвід присяжного не може бути оскаржена в апеляційному порядку до ухвалення рішення суду по суті спору й окремо від цього рішення.

Відповідно до частини четвертої та шостої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування судом апеляційної інстанції пункту 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, то колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції та не впливають на законність і обґрунтованість судового рішення, а є незгодою заявника з його змістом та тлумачення норм процесуального права на свій розсуд.

Керуючись пунктом 1 частини другої та частинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі за заявою ОСОБА_2 , заінтересовані особи Орган опіки та піклування виконавчого комітету Бобринецької міської ради, ОСОБА_3 , про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 01 квітня 2024 року та на ухвалу Бобринецького районного суду Кіровоградської області від

07 березня 2024 року.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара