Справа № 404/9934/24
Номер провадження 2/404/2745/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Іванова Н.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно за законом

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2024 позивач, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно за законом, просила суд:

- встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на майно за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , право власності на 1/2 частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка прийняла спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , але не оформила спадщину в установленому законом порядку.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, згідно з нормами частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, у тому числі:

2) поштовий індекс, реєстраційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України),

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці,

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них,

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини,

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, згідно з нормами частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи. що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дослідивши матеріали позовної заяви на предмет відповідності їх нормам Цивільного процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання позивачем вимог щодо подачі та форми позовної заяви суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху за таких підстав.

Суд зауважує, що Постановою Пленуму Верховного Суду України №7від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що відповідачами у справах про спадкування є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини.

Відтак, для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину.

Ці обставини визначають і як фактичне підґрунтя позову, так і суб`єктний склад відповідачів.

У позовній заяві позивач зазначає інформацію щодо того, що відповідач ОСОБА_2 подала нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини.

Таким чином, належним відповідачем у даній справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Тому, позивачу необхідно визначити належних відповідачів у даній справі.

Суд звертає увагу, що відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02 жовтня 2024 року, наданої приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Малогон В.О., відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 на весь житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями номер АДРЕСА_1 , з підстав того, що позивач не надала документи, що підтверджують родинні відносини ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

При цьому, позивачем у позові ставляться вимоги про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно. Таким чином, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги з урахуванням нижче вказаного.

Відповідно до Цивільного кодексу України та Сімейного кодексу України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра, двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням. Отже, родинні відносини можуть бути встановлені лише між кровно спорідненими родичами, а не між чоловіком та дружиною.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя (ч. 2 ст. 21 СК України).

Факт шлюбу може бути підтверджено лише свідоцтвом про реєстрацію шлюбу, які видають лише органи РАЦС.

Таким чином, встановлення факту родинних відносин між чоловіком та дружиною чинним законодавством не передбачено, для них може мати правове значення встановлення факту реєстрації шлюбу чи факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу у відповідних випадках.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно за законом - залишити без руху з підстав, викладених у мотивувальній частині ухвали.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10- ти (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Запропонувати позивачу: надати до суду належним чином складену позовну заяву у новій редакції.

В разі виконання вимог у встановлений судом термін, заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 21.11.2024 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова