Справа № 303/3618/24
У Х В А Л А

25 квітня 2024 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

в с т а н о в и в:

До Мукачівського міськрайонного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Заяву обґрунтовує тим, що має намір звернутись до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування витрат на ремонт квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , в розмірі 20000,00 доларів США, що в еквіваленті становить 791772,00 грн.

Майбутній позов буде ґрунтуватися на тому, що відповідно до рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.11.2022 року та постанови Закарпатського апеляційного суду від 07.03.2024 року у нього на користь ОСОБА_2 витребувано квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Вказана квартира перебувала у нього у власності з 2016 року і за цей час він витратив значну суму грошових коштів на її ремонт.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову ОСОБА_2 вказує на те, що у разі задоволення судом позову про відшкодування витрат на ремонт квартири, запропонований ним захід забезпечення позову у виді арешту забезпечить безперешкодне виконання рішення суду. У зв`язку з цим вважає, що є достатні підстави для вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Також, оскільки розгляд справи здійснюється судом без повідомлення учасників справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, суд приходить до такого висновку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Згідно з ч. 10 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

У ст. 151 ЦПК України визначено вимоги щодо змісту і форми заяви. Так, відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити, зокрема: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Так встановлено, що заявник ОСОБА_1 просить суд накласти арешт на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . При цьому предметом майбутнього позову, як про це зазначає заявник, буде вимога про відшкодування витрат на ремонт квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , в розмірі 20000,00 доларів США, що в еквіваленті становить 791772,00 грн.

Із встановленого слід зробити висновок про те, що ціна майбутнього позову становить 791772,00 грн.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, скарги, заперечення визначені у ст. 183 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У зв`язку з цим встановлено, що заява про забезпечення позову підписана та подана до суду від імені заявника ОСОБА_1 його представником ОСОБА_3 .

На підтвердження повноважень щодо представництва інтересів заявника представник ОСОБА_3 представила суду довіреність від 13.10.2023 року.

Відповідно до положень ст. 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Положеннями ст. 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається з вимог ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч.ч. 1, 3 ст. 237 ЦК України).

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.05.2019 року у справі № 202/5348/18.

Як встановлено вище, ціна майбутнього позову становить 791772,00 грн., що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (757000,00 грн.)

Вказане безумовно свідчить про те, що такий спір повинен розглядатися у загальному позовному провадженні.

Вищезазначене дає підстави для висновку, що ОСОБА_3 за довіреністю не є особою, яка має право на представництво інтересів позивача у цій цивільній справі, оскільки ця цивільна справа не відноситься до малозначних і повинна розглядатися в загальному позовному провадженні.

Зазначені положення не суперечать конституційній нормі щодо права особи на отримання професійної правничої допомоги. Законодавче закріплення доручення саме адвокатам представництва інтересів особи у справах, які не відносяться до категорії малозначних, внаслідок складності та істотності правових наслідків, покликане забезпечити дотримання прав та інтересів особи, їх належний захист та виконання завдань цивільного судочинства.

За таких обставин, оскільки ОСОБА_3 не надала належних документів в підтвердження повноважень у справі, вона не може бути допущена судом як представник заявника, а також підписувати і подавати до суду від імені заявника відповідні заяви з процесуальних питань.

Крім того, всупереч визначеним у ч. 1 ст. 151 ЦПК України вимогам щодо змісту і форми заяви у заяві про забезпечення позову жодним чином не обґрунтовано необхідності забезпечення позову саме у виді накладення арешту на нерухоме майно, як і не обґрунтовано взагалі необхідності забезпечення позову, обмежуючись виключно вказівкою на те, що у разі задоволення судом позову про відшкодування витрат на ремонт квартири, захід забезпечення позову у виді арешту забезпечить безперешкодне виконання рішення суду.

Відсутність зазначеного вище в поданій заяві про забезпечення позову позбавляє суд належним чином і у відповідний процесуальний спосіб встановити наявність чи відсутність підстав для застосування запропонованого виду заходу забезпечення позову та, відповідно, вирішити таку заяву по суті.

Як передбачено ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, таку слід повернути заявнику.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-18, 149-150, 153, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.М.Заболотний