справа № 619/637/24
провадження № 2/619/476/24
30 квітня 2024 року Дергачівський районний суд
в складі: головуючого судді - Жорняк О.М.,
за участю секретаря судового засідання - Молотко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення шкоди завданої ушкодженням здоров`я та моральної шкоди, -
В обґрунтування позову вказав, що 17.09.2023 близько 17 год 00 хв ОСОБА_2 за місцем мешкання порушила утримання незареєстрованої собаки, в результаті чого собака. Знаходячись без намордника, без ланцюга, проникла на територію сусіднього домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 та спричинила шкоду здоров`ю ОСОБА_1 , а саме: укусила його в присутності свідка ОСОБА_3 за праве предпліччя, чим спричинила тілесні ушкодження у вигляді вкушено-рваної рани правого предпліччя. Незважаючи на те, що незаконними діями відповідача спричинено позивачу матеріальну та моральну шкоду, відповідач добровільно відмовляється відшкодовувати шкоду, вибачення не попросила, тому він звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 12 лютого 2024 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
02.04.2024 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду.
В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, надавши до суду заяву, в якій представник просить суд справу розглядати за їх відсутності, позов підтримують та просять його задовольнити, не заперечують проти ухвалення заочного рішення.
Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідачка в судове засідання не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, про час та місце судового засідання повідомлялася належним чином. На адресу зареєстрованого місця проживання відповідачки судом була направлена судова повістка разом з копіями відповідних документів, яка відповідно до довідки Укрпошти була не вручена працівниками пошти у зв`язку з закінченням терміну зберігання.
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Пунктом 991 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, встановлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
Отже, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судова повістка відповідачу вручена 04.01.2024.
Крім того, відповідача було повідомлено про час та місце судового засідання шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання та не подав відзив, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.
Судом встановлено, що 18.03.2023 ОСОБА_1 звернувся до відділу поліції та за результатами звернення ПОГ ВП СВГ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області майором поліції Омельченко І.І. , складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію. Під час перевірки відповідач визнала, що собака був без ланцюга і в неї був вільний доступ за межі домоволодіння відповідача, в той час як власники тварин зобов`язані утримувати сторожових собак на прив`язі і спускати їх з ланцюга тільки в закритих дворах, що виключає можливість втечі.
21.09.2023ПОГ ВП СВГ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області майором поліції Омельченко І.І. складено протокол про адміністративне правопорушення, про те, що ОСОБА_2 17.09.2023 близько о 17.00 годин за місцем мешкання порушила утримання незареєстрованої собаки, в результаті чого собака спричинила шкоду здоров`ю сусіда гр-ну ОСОБА_1 , а саме укусила його за праве предпліччя, чим спричинила йому тілесні ушкодження у вигляді вкусено-рваної рани правого предпліччя згідно виписки №2462 хворого від 17.09.2023, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. З ст. 154 КУпАП. Дергачівським районним судом Харківської області постановою від 20.12.2023 провадження відносно ОСОБА_5 за ч. З ст. 154 КУпАП закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП, але при розгляді адміністративної справи до суду подала заяву, що з адміністартивним протоколом згодна, просила справу розглядати да її відсутності.
Внаслідок спричинення шкоди здоров`ю та тілесних ушкоджень, ОСОБА_1 17.09.2023 звернувся за медичною допомогою до КНП "Міська поліклініка №24" ХМР, де проходив стаціонарне лікування. Діагноз: вкушені рвані рани правого передпліччя. Ускладнення: відкрита рана з інфекцією. При огляді має місце набряк, гематома правого предпліччя, множинні рвані рани правого предпліччя, з серозна-гнійним виділенням. Рекомендовано: хірургічна обробка ран розчинами антисептиків, мазева пов,язка, потребує перев`язок, фізрозчин, дімексид, пов,язки болтушкою - гідрокортізоном, динамічного спостереження. Призначено новокаїн, цефтріаксон. Придбав медичні препарати та перев`язочні матеріали на суму 1231,2 грн, що підтверджується відповідними фіскальними чеками. Лікування проходив по 13.10.2023. Став до роботи 14.10.2023.
18.09.2023 ОСОБА_1 звернувся до КЗОЗ Харківського обласного бюро судово - медичної експертизи з метою визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень та сплатила послуги, що підтверджується відповідним чеком в розмірі 1007, 49 грн.
Згідно висновка фахівця з питань судово - медичної експертизи №642-2023 КЗОЗ Харківського обласного бюро судово - медичної експертизи встановлено, що у ОСОБА_1 мають місце наступні тілесні ушкодження : забито - рвані рани, які загоїлись з утворенням рубців, на згинальній поверхні та на ліктьовій поверхні правого предпліччя у верхній і середній третинах. Дані ушкодження утворилися від дії тупих твердих предметів, що мали обмежену контакту поверхню, за механізмом удару - стиснення-розтягнення. Враховуючи данні із наданої медичної документації та морфологічніф ознаки зазначених тілесних ушкоджень, вони могли бути отримані у строк на який вказує обстежуваний та не виключено, що внаслідок укусу зубами. За ступенем тяжкості забито - рвані рани, які загоїлись з утворенням рубців, враховуючи їх звичайний клінічний перебіг, належать до легких тілесних ушкоджень, що спричинили за собою короткочасний розлад здоров`я, тривалість якого перевищує 6-ть днів, але не перевищує 3-х тижнів /21 день/ /згідно п. п. 2.3.1 "а", 2.3.3., "Правил судово-медичного визначення тяжкості тілесних ушкоджень", затверджених наказом №6 МОЗ України від 17.01.1995 року/.
Внаслідок неправомірних дій відповідача позивачу завдано матеріальну шкоду в розмірі 2238, 69 грн.
Крім того, внаслідок неправомірних дій відповідача, позивачу завдано і моральну шкоду, яку він оцінює у розмірі 80 000 грн. Вона полягає у фізичному болю та стражданнях, яких він зазнав у зв`язку з пошкодженням здоров`я. Позивач переніс сильний стрес. У нього погіршилося самопочуття. Порушився нормальний хід його життя, лікарняні, стрес, поніс матеріальні збитки. Він змушений був звернутися до лікарів, тривалий час проходити лікування, яке загострилося внаслідок інфекцій, також позивачу були введені відповідні ін`єкції від укусу собаки. На тілі залишилися рубці. Він втратив спокій та сон, знаходився у пригніченому стані, хвилювався за себе та свою родину, адже собака мешкала поруч з його домоволодінням, та може знову напасти на нього або його родину, особливо хвилювався за свою малолітню доньку. Встановлено, що позивач працює слюсарем - електриком та робота потребує певної фізичної сили та навантажень на травмовану собакою руку та внаслідок роботи відчуває дискомфорт, біль.
Внаслідок перебування на лікуванні та тимчасової непрацездатності, позивач отримав заробітну плату за місцем роботи КП "Харківський метрополітен" меншу, що негативно позначилося на матеріальному стані сім`ї та на моральному стані позивача, бо у останнього на утриманні перебуває дружина та малолітня дитина, що підтверджується відповідними табелями та довідкою про заробітну плату позивача. Позивач мав намір поїхати з сім`єю на відпочинок, але не зміг за станом здоров`я та тим, що витратив кошти на лікування, отримав меншу за розміром заробітну плату та донька постійно запитувала чому не їдемо на відпочинок, та позивача це ще більше морально пригнічувало.
Відповідно до довідки КП "Харківський метрополітен" від 05.01.2024 встановлено, що ОСОБА_1 працює на даному підприємстві слюсарем-електриком з обслуговування та ремонту устаткування метрополітену електромеханічної служби та за період з вересня 2023 по жовтень 2023 було оформлено ним чотири листа непрацездатності з 17.09.2023 - 19.09.2023, 20.09.2023 - 28.09.2023, 29.09.2023 - 06.10.2023, 07.10.2023 - 13.10.2023.
Надаючи правову оцінку даним правовідносинам, суд керується наступним.
Щодо позовної вимоги про відшкодування матеріальної шкоди.
Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Отже, власник зобов`язаний утримувати власність, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків.
За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.
З огляду на викладене, позивачем доведено розмір завданої матеріальної шкоди протиправними діями відповідачки, тому суд дійшов висновку, що завдана позивачу матеріальна шкода підлягає відшкодуванню у повному розмірі.
Щодо позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди.
Із статті 23 ЦК України слідує, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з положеннями ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особи неправомірними діями, відшкодовуються особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.
Так, враховуючи обставини, за яких позивачу була завдана моральна шкода у зв`язку з даною подією, глибину, тяжкість та тривалість моральних страждань, а також, виходячи з того, що у добровільному порядку відповідач шкоду не відшкодувала, від протиправних дій відповідачки позивач пережив душевні страждання, виходячи із засад розумності та справедливості, суд дійшов висновку, що завдана позивачу моральна шкода підлягає відшкодуванню також у повному розмірі.
Вирішуючи питання судових витрат, суд керується наступним.
Згідно ч. 1 та ч. 3 п. 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справ. До витрат, пов`язаних з розглядом справ, належать пов`язані із залученням свідків, спеціалісті, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку з повним задоволенням позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню відповідачем на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 259, 265, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення шкоди завданої ушкодженням здоров`я та моральної шкоди задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:
позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;
відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .
Суддя О. М. Жорняк