Номер провадження: 22-ц/813/3243/24
Справа № 492/437/22
Головуючий у першій інстанції Гусєва Н.Д.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

10.04.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Громіка Р.Д.,

суддів Сегеди С.М., Драгомерецького М.М.,

за участю секретаря Триколіч І.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката Папіної Світлани Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про виклик та допит свідків, та клопотання адвоката Папіної Світлани Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та усунення перешкод у користуванні власністю,

встановив:

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про визнання права власності та усунення перешкод у користуванні власністю, а також стягнення судових витрат.

Рішенням Арцизького районного суду Одеської області від 17 жовтня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила скасувати оскаржуване судове рішення та постановити нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю, посилаючись при цьому на порушення норм матеріального та процесуального права.

05 лютого 2024 року до Одеського апеляційного суду від адвоката Папіної С.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшло клопотання про виклик та допит свідків, яке вмотивовано тим, що у відзиві наданому відповідачем ОСОБА_2 стверджується, що останній не мав намір продавати позивачу належний йому автомобіль та гроші від неї не отримував. У той же час свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були присутні при передачі ОСОБА_1 грошей ОСОБА_2 за автомобіль, ключів від автомобіля, технічного паспорта та він при них власноручно склав акт-купівлі продажу автомобіля.

10 квітня 2024 року від адвоката Папіної С.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшло клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Вказане клопотання вмотивоване тим, що в обґрунтування відзиву на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що договір купівлі-продажу спірного автомобіля від 02.02.2016 ним не укладався та не підписувався.

Вивчивши матеріали, справи колегія суддів дійшла висновку, що клопотання про допит свідків та клопотання про призначення експертизи не підлягають задоволенню, за таких підстав.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

З матеріалів справи вбачається, що стороною позивача до суду першої інстанції не було подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, яке подано до суду апеляційної інстанції.

Щодо клопотання про виклик і допит свідків, то колегія суддів звертає увагу, що таке клопотання дійсно подавалось до суду першої інстанції, однак у судовому засіданні, яке відбулось 24 квітня 2024 року, представник позивача ОСОБА_5 просила залишити таке клопотання без розгляду.

Відповідно до п. 6 ст. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Тлумачення пункту 6 частини другої статті 356, частин першоїтретьої статті 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

Вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову у їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічні за змістом висновки наведені Верховним Судом у постановах від 05 грудня 2018 року у справі № 346/5603/17 (провадження № 61-41031св18), від 10 квітня 2019 року у справі №145/474/17 (провадження № 61-35488св18), від 12 серпня 2020 року у справі № 704/192/18 (провадження № 61-19407св19).

При таких обставинах не може бути визнане обґрунтованими клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи та клопотання про виклик і допит свідків, оскільки наведені у клопотанні мотиви призначення експертизи та допиту свідків не можуть вважатися виключними обставинами в розумінні ч. 3 ст. 367 ЦПК України.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що немає підстав для висновку про наявність виняткового випадку та відповідно підстав для задоволення вищевказаних клопотань.

Згідно із ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 7 ст. 268 ЦПК України рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.

Суддя Драгомерецький М.М. перебував у відпустці з 17 квітня по 26 квітня 2024 року, що підтверджується довідкою відділу кадрової роботи та управління персоналом.

Повний текст судового рішення виготовлено 29 квітня 2024 року.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 103-107, ч. 3 ст. 367 ЦПК України, апеляційний суд,

ухвалив:

У задоволенні клопотання адвоката Папіної Світлани Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про виклик та допит свідків, та клопотання адвоката Папіної Світлани Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про призначення експертизи, відмовити.

Ухвала подальшому оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 29 квітня 2024 року.

Головуючий Р.Д. Громік

Судді: М.М. Драгомерецький

С.М. Сегеда