Справа № 462/6229/24
УХВАЛА

22 листопада 2024 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

в с т а н о в и в :

заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого Залізничним районним судом м. Львова 03.09.2024 р. №462/6229/24. В обґрунтування заяви покликається на те, що такий судовий наказ є незаконним та необґрунтованим, оскільки між ним та стягувачем є спір щодо надання послуг в межах цивільної справи №462/8511/24, а також ОСОБА_1 не розуміє за який період проведено стягнення заборгованості за судовим наказом. Вказав, що перебуває у скрутному матеріальному становищі, а тому просить звільнити його від сплати судового зору, поновити строк на подання заяви про скасування судового наказу, скасувати судовий наказ та здійснити поворот виконання судового наказу. Просить поновити строк подання заяви про скасування судового наказу, оскільки 05.11.2024 року він отримав документи виконавчого провадження та 06.11.2024 року подав до суду заяву про скасування судового наказу, однак така була повернута йому без розгляду ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 11.11.2024 року. Вказав, що станом на 20.11.2024 року, він не отримував ні судовий наказ від 03.09.2024 року, ні ухвалу суду від 11.11.2024 року.

Вивчивши подану заяву про скасування судового наказу, суд виходить з такого:

Відповідно до ч.5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Судом встановлено, що 03.09.2024 Залізничним районним судом м. Львова видано судовий наказ про стягнення солідарно із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 на користь ЛКП «Сяйво», що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Сяйво, 21, , р/р НОМЕР_3 в ТВБ ФЛОУ «Ошадбанк» МФО: 325796 12442 /дванадцять тисяч чотириста сорок дві/ гривні 55 копійок боргу за період з 01.09.2022 р. по 31.05.2024 р. та судові витрати у розмірі 302 гривні 80 копійок, що підлягають стягненню порівно.

Як вбачається із матеріалів судової справи №462/6229/24 поштовий конверт із судовим наказом та заявою про видачу судового наказу, що надсилався судом на адресу боржників повернуто суду та згідно листа суду на адресу ОСОБА_3 від 19.11.2024 року такий конверт повернуто за закінченням терміну зберігання.

06.11.2024 року ОСОБА_1 подав до Залізничного районного суду м. Львова заяву про те, що 05.11.2024 року йому стало відомо про судовий наказ від 03.09.2024 року, а тому просить суд невідкладно скерувати йому даний судовий наказ разом із заявою про видачу судового наказу та доданими до неї додатками.

Також, 06.11.2024 року ОСОБА_1 подав заяву про скасування судового наказу від 03.09.2024 року.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 11.11.2024 року таку заяву повернуто без розгляду.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що заявнику слід поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Водночас, у поданій заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання даної заяви.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони фізичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

На підтвердження свого майнового стану заявником надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з першого кварталу 2023 року по четвертий квартал 2023 року, з яких вбачається, що у першому-другому кварталі 2023 року ОСОБА_1 отримував доходи, у третьому-четвертому кварталі 2023 року інформація про доходи відсутня.

Також, на підтвердження своїх доводів на обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 подав суду довідку з Пенсійного фонду про те, що він не отримує пенсію, проте така довідка видана 21.02.2024 року та містить відомості станом на 21.02.2024 року, а відтак не містить актуальної інформації станом на листопад 2024 року.

Водночас, вказані відомості не можуть вважатись єдиною та достатньою підставою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, не підтверджують, що розмір судового збору за подання заяви про скасування судового наказу, який становить 151,40 грн., перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, як і не підтверджують наявність інших підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених законодавством України.

Згідно ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Відтак, оскільки боржником ОСОБА_1 до заяви не долучено документів про сплату судового збору у визначеному законом розмірі, таку заяву слід повернути без розгляду.

Керуючись ст. 127, 170, 171 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

поновити ОСОБА_1 строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Залізничним районним судом м. Львова 03.09.2024 року повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: Бориславський Ю. Л.