ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/175/24
Єдиний унікальний номер справи: 766/3950/16-ц
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

30 квітня 2024 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Приходько Л. А.,

суддів: Бездрабко В. О.,

Орловської Н. В.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 06 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Херсонська міська рада, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Козоріз Роман Володимирович про визнання свідоцтва про право власності нечинним, скасування рішення державного реєстратора,

встановив:

06 вересня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке 18 березня 2024 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу одночасно заявивши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеного рішення суду.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заявником зазначено, що оскаржити рішення суду у встановленому законом порядку не мала можливості у зв`язку з окупацією міста, постійними обстрілами, що унеможливило виконання процесуальних дій протягом установленого законом строку та виїздом сім`ї з міста на певний час.

Ухвалою апеляційного суду від 05 квітня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху з наданням скаржнику строку для звернення до суду апеляційної інстанції з заявою із зазначенням інших підстав для поновлення строку та сплати судового збору у вказаному в ухвалі розмірі.

Скаржнику роз`яснено наслідки невиконання зазначених вимог.

22 квітня 2024 року на виконання вимог ухвали ОСОБА_1 надала квитанцію про сплату судового збору у встановленому судом розмірі та звернулася до суду з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, пославшись на психологічний стан в якому вона перебувала у зв`язку з окупацією міста та постійними його обстрілами, що завадило їй оскаржити рішення у встановленому законом порядку.

Статтею 354 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, частиною 2 статті 358 ЦПК України втановлено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Під непереборною силою чинне українське законодавство розуміє надзвичайні або невідворотні за даних умов події що перешкоджають вчиненню певних процесуальних дій (частина 1 статті 263 ЦК України).

Судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, які беруть участь у справі. Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин його пропуску не забезпечить рівноваги між інтересами сторін та правової визначеності у цивільних відносинах, які є складовими принципу верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України, яка регламентує принцип верховенства права у цивільному судочинстві, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Ryabykh v. Ryssia»). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Воловік проти України» від 06 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року).

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Херсонського міського суду Хероснської області від 03 лютого 2022 року залишено без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Хероснської області від 06 вересня 2021 року..

Проте апеляційну скаргу на заочне рішення суду ОСОБА_1 подала лише 18 березня 2024 року, тобто після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення та понад один рік з часу деокупації міста Херсона.

На виконання ухвали Херсонського апеляційного суду від 05 квітня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху ОСОБА_1 подана заява про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій ОСОБА_1 , стверджуючи про наявність підстав для поновлення їй строку на апеляційне оскарження рішення суду не підтвердила жодним доказом обставини, які б свідчили про наявність надзвичайних або невідворотних події, що перешкоджали подачі нею апеляційної скарги у річний строк після деокупації міста Херсона.

Сам по собі факт введення в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року, тимчасова окупація міста Херсона та Херсонської області з 24 лютого 2022 року по 11листопада 2022 року, обтріли міста після його деокупації не свідчить про наявність обставин непереборної сили, що об`єктивно унеможливлювали б подання заявником апеляційної скарги пртягом року після деокупації міста.

З огляду на викладене, відповідно до вимог частини 2 статті 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, оскільки апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, а наявність обставин непереборної сили заявником не доведена.

Роз`янити заявнику, що, відповідно до вимог пункту 3 частини 1 статті 7 Закону України "Про судови збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Керуючись статтями 185, 357, 358 ЦПК України, суд

ухвалив:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 06 вересня 2021 року відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 наявність у неї права на звернення до Херсонського апеляційного суду з клопотанням про повернення сплаченої суми судового збору.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л. А. Приходько

Судді В. О. Бездрабко

Н. В. Орловська