СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1856/24
ун. № 759/822/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Єросової І.Ю.,

при секретарі судових засідань Шило М.І.,

представника позивача Нікушина В.С. ,

представник відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін розглянувши питання про залишення позовної заяви без руху та витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

09.01.2024 р. адвокат Нікушина В.С., яка представляє інтереси позивача, звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом, у якому просить визнати за позивачем в порядку поділу спільного майна подружжя, право власності на частини гаражного боксу № НОМЕР_1 у гаражно-будівельному кооперативі «Сокіл» по АДРЕСА_3 та на частини грошових коштів у розмірі 400000,00 грн., що становить 200000,00 грн.

12.01.2024 р. ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

05.02.2024 р. від ОСОБА_4 надійшла зустрічна позовна заява про припинення права власності на частку у спільному майні, визнання права власності у якій просить виділити частку гаражного боксу № НОМЕР_1 у гаражно-будівельному кооперативі «Сокіл» (Святошинський район) по вул.Академіка Туполєва, 3-5 у м.Києві, загальною площею 20,2 кв. ОСОБА_3 ; припинити право власності ОСОБА_3 на вказаний спірний гаражний бокс шляхом виплати їй грошової компенсації вартості частки у розмірі 15000,00 грн.; визнати за ОСОБА_4 право власності на частки спірного гаражного боксу у зв`язку із виплатою ОСОБА_3 грошової компенсації.

У судовому засіданні судом встановлено, що при зверненні до суду із позовною заявою позивачем та при поданні зустрічної позовної заяви сплачено судовий збір не виходячи з дійсної вартості майна, що має наслідком залишення заяв по суті без руху.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача.

У позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому, вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності. Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00 грн.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

Ціна позову позивачем не визначена. Заявляючи вимоги про визнання права власності на гаражного боксу № НОМЕР_1 у гаражно-будівельному кооперативі «Сокіл» по вулиці Академіка Туполєва 3-5 у місті Києві позивач визначає вартість майна, виходячи із довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості, що становить 15076,74 грн.

Ціна позову за зустрічною позовною заявою визначена у розмірі 15000,00 грн.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про порушення вимог п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, оскільки визначена як позивачем у позові, так і відповідачем у зустрічній позовній заяві ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент пред`явлення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У поданій до суду позовній заяві у порушення вищезазначеної норми позивачем сплачується судовий збір згідно ціни позову, що не визначає дійсну вартість нерухомого майна.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2150,77 грн.

З урахуванням вищевикладеного позивачу необхідно здійснити доплату судового збору із визначенням різниці між необхідною сумою, яка підлягає сплаті та фактично сплаченою. Визначення суми судового збору, яка підлягає сплаті обумовлюється шляхом визначення дійсної вартості спірного нерухомого майна та з урахуванням позовної вимоги про визнання права власності на грошових коштів у розмірі 200000,00 грн.

Позивач за зустрічним позовом вимоги процесуального законодавства про сплату судового збору не виконав.

Таким чином, позивачу за зустрічним позовом необхідно оплатити судовий збір за заявлену позовну вимогу, виходячи з визначення дійсної вартості спірного нерухомого майна - гаражного боксу № НОМЕР_1 у гаражно-будівельному кооперативі «Сокіл» по вулиці Академіка Туполєва 3-5 у місті Києві.

Окрім того, 18 жовтня 2023 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX, яким внесено ряд змін до процесуальним Кодексів.

Зокрема, цей Закон передбачає обов`язкову наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) з 18 жовтня 2023 року для адвокатів. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом, у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (ч. 6ст. 14 ЦПК України).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до вимог п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та інших учасників справи.

Однак, у позовній заяві та у зустрічній позовній заяві не зазначено відомостей про наявність або відсутність у сторін та їх представників електронного кабінету.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Суддя звертає увагу, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції.

Виходячи з наведеного, на підставі ч. 11 ст. 187 ЦПК України позовну заяву на даній стадії слід залишити без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Разом із позовною заявою адвокатом Нікушиною В.С., яка представляє інтереси позивача ОСОБА_3 заявлено клопотання про витребування доказів. Обгрунтовуючи клопотання, представник позивача посилається на зберігання відповідачем на банківському рахунку в АТ КБ "Приватбанк" 400000,00 грн., які відповідачем були перераховані на рахунок матері ОСОБА_5 у період з 2017 р. по 2023 р.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 6 ст. 84 ЦПК України встановлено, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням вищевикладеного, враховуючи обставини справи, які входять до предмету доказування, заявлені позивачем вимоги, відсутність вказаного доказу, який є важливим для вирішення справи, суд вважає за доцільне витребувати від Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» банківську інформацію щодо грошового переказу від ОСОБА_4 до ОСОБА_5 у розмірі 400000,00 грн., здійсненого у період з 2017 по 2023 р.

Керуючись ст.ст. 76-79, 83, 95, 185, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про припинення права власності на частку у спільному майні, визнання права власності залишити без руху.

Встановити спосіб усунення недоліків заяви шляхом визначення дійсної вартості спірного майна - гаражного боксу № НОМЕР_1 у гаражно-будівельному кооперативі «Сокіл» Святошинського району по вул.Академіка Туполєва, 3-5 у місті Києві та сплати судового збору, виходячи з його вартості, зазначення відомостей про наявність або відсутність у сторін та їх представників електронного кабінету.

Позовну заяву ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) про поділ спільного майна подружжя, залишити без руху.

Встановити спосіб усунення недоліків заяви шляхом визначення ціни позову, виходячи із дійсної вартості майна - гаражного боксу № НОМЕР_1 у гаражно-будівельному кооперативі «Сокіл» Святошинського району по вул.Академіка Туполєва, 3-5 у місті Києві та відповідної доплати судового збору, зазначення відомостей про наявність або відсутність у сторін та їх представників електронного кабінету.

Повідомити заявників, що в разі неусунення недоліків, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Витребувати від Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» (, місцезнаходження: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1д) банківську інформацію щодо грошового переказу від ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 400000,00 грн., здійсненого у період з 2017 по 2023 р.

Відкласти розгляд справи на 11:45 год. 02.07.2024 р.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю.Єросова