Провадження № 2/466/889/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Львова в складі:

головуючої судді Луців Шумської Н.Л.

учасники справи

секретар Попенко І.І.

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

представник відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту зловживання відповідачем правом на звернення до КДК адвокатури протиправним, відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить визнати факт зловживання відповідачем правом на звернення до КДК адвокатури протиправним, відшкодування 25000,00грн. моральної та 70,00грн. матеріальної шкоди.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 24.10.2023р. він отримав від кваліфікаційно-дисциплінарної палати адвокатури Закарпатської області скаргу ОСОБА_2 з відповідними додатками та повідомлення про необхідність надання комісії відповідей на ряд запитань.

У скарзі ОСОБА_2 просив комісію порушити дисциплінарну справу щодо нього та притягнути його до дисциплінарної відповідальності за порушення Закону України «Про адвокатур та адвокатську діяльність» та «Правил адвокатської етики».

Отримання такої скарги, підготовка пояснень на неї, а згодом і відкриття дисциплінарного провадження, завдали йому переживань, зокрема за його ділову репутацію як адвоката, моральних страждань, порушило його нормальний спосіб життя, він змушений був витрачати свій час, гроші на поштові відправлення.

За результатами розгляду скарги ОСОБА_2 кваліфікаційно-дисциплінарна палата адвокатури Закарпатської області закрила дисциплінарне провадження за відсутність в діях адвоката Стегніцького А.М. дисциплінарного проступку.

Вважає, що метою подання скарги ОСОБА_2 було безпідставне притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Заподіяну йому моральну шкоду позивач оцінює у 25000грн., матеріальну шкоду пов`язану з поштовими витратами у 70грн.

У справі ухвалами від 02.01.2024р. та від 21.05.2024р. відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін.

30.01.2024р. відповідач ОСОБА_2 подав відзив на позов, у якому проти позову заперечив, вважає такий необґрунтованим. Право звернення до КДКА із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Звернення з такою скаргою є правом кожної особи, наведені у скарзі інформація підлягає перевірці і не може вважатися такою, що завдає шкоди, честі, гідності чи діловій репутації адвоката. Також зазначив, що вже раніше звертався до відповідної КДКА зі скаргою на ОСОБА_1 , проте дисциплінарне провадження щодо адвоката було закрито у зв`язку зі спливом річного строку для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Своє звернення до КДКА не вважає зловживання, а реалізацією наданого йому Законодавством України права на звернення до уповноваженого органу. Просить у позові відмовити.

У відповіді на відзив позивач ОСОБА_1 зазначив. Що метою його позову не є збагачення за рахунок відповідача , а припинення його протиправних дій.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 свої позовні вимоги підтримав повністю, виходячи з обставин, наведених у заявах по суті спору.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 в судовому засіданні проти позову заперечили з обставин, наведених у відзиві на позов.

Заслухавши вступне слово сторін, з`ясувавши обставини, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, дослідивши надані суду у справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову з таких мотивів.

Відповідно до ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

За ст.77 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За загальними положеннями ЦПК України обов`язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Конституцією України у статті 40 гарантовано право кожної особи направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Закріплений статтею 40 Конституції України інститут права на звернення має комплексний характер. Його утворюють різні за природою і призначенням юридичні засоби (інструменти), метою яких є забезпечення реалізації кожною людиною своїх прав і свобод, а також їх відстоювання, захист та відновлення у разі порушення.

Право на звернення - це право, яке спрямоване на реалізацію усіх інших визначених у чинному законодавстві України прав громадян, відстоювання їхніх законних інтересів, забезпечення участі у вирішенні питань місцевого та державного значення. Право на звернення, як і право на доступ до публічної і

Закон України «Про звернення громадян» регламентує порядок реалізації громадянами права на звернення, забезпечує їм можливість брати участь в управлінні державними і громадськими справами, впливати на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, відстоювати свої права і законні інтереси та поновлювати їх у разі порушення шляхом викладення в письмовій або усній формі пропозицій (зауважень), заяв (клопотань) і скарг.

Зловживання правом на звернення може вважатись одним із видів навмисної або необережної, соціально-шкідливої та деструктивної правової поведінки громадян, спрямованої не так на реалізацію такого права, як на завдання матеріальної або моральної шкоди відповідному органу влади, установі, організації, їх посадовим, службовим особам чи іншим особам.

Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

У статті 35 цього Закону закріплено право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, кожного, кому відомі факти такої поведінки.

У цій статті також зазначено, що не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

У даній справі встановлено, що ОСОБА_2 07.09.2023р. подав скаргу до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області у якій навів відомості щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом Стегніцьким А.М., просив комісію порушити дисциплінарну справу щодо нього та притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Ця скарги Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури була скерована для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області.

За результатами перевірки наведених у скарзі відомостей рішенням КДКА Закарпатської області від 02.11.2023р. порушено дисциплінарну справу щодо адвоката Стегніцького А.М.

Враховуючи цю обставину, слід дійти висновку, що скарга ОСОБА_2 містила відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката Стегніцького А.М..

Та обставина, що за результатами проведеної детальної перевірки КДКА Закарпатської області констатувала відсутність достатніх і достовірних доказів на підтвердження вчинення адвокатом Стегніцьким А.М. дисциплінарного проступку і 23.11.2023р. прийняла рішення про закриття дисциплінарної справи щодо адвоката Стегніцького А.М. у зв`язку з відсутністю в його діях дисциплінарного проступку, не може слугувати підставою для висновку про зловживання відповідачем ОСОБА_2 права на подання скарги до КДКА.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 , подаючи скаргу до КДКА, реалізовував своє гарантоване Конституцією України та Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до повноважного органу з метою прийняття рішення в межах наданої компетенції, повідомляв відомості, які на його переконання містили ознаки дисциплінарного проступку адвоката, а тому такі його дії не можуть вважатися зловживанням правом. Відтак, немає підстав для задоволення вимог позивача про визнання факту зловживання відповідачем правом на звернення до КДК адвокатури протиправним та похідних вимог про відшкодування моральної та матеріальної шкоди

Керуючись ст.ст. 5,10,12,13,76,81,141,259,263,264,265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту зловживання відповідачем правом на звернення до КДК адвокатури протиправним, відшкодування моральної та матеріальної шкоди - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 18.11.2024 року.

Суддя Н. Л. Луців-Шумська