Справа № 444/455/24
Провадження № 2/444/430/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повне)

17 квітня 2024 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Олещук М. М.,

секретар судового засідання Мачіха Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Рава-Руської державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача Рава-Руської державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_2 . У грудні місяці 2023 року йому двоюрідним братом було повідомлено про те, що він у речах покійної бабусі знайшов заповіт від 22.03.2019 року який зареєстрований в Гійченській сільській раді в реєстрі за №24. В заповіті бабуся позивача заповіла йому земельну ділянку площею 1,5930 га., що розташована на території Гійченської сільської ради та призначена для сільськогосподарського використання. Так як позивач не проживав разом із бабусею, тому він і не знав про існування заповіту.

В подальшому позивач як дізнався про заповіт, 15.01.2024 року звернувся до Рава-Руської державної нотаріальної контори з проханням прийняти від нього заяву на прийняття спадщини за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак, державним нотаріусом йому було роз`яснено, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому йому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути вирішено судом. Вважає, що його необізнаність про те, що він є спадкодавцем майна померлої ОСОБА_2 є поважною причиною того, що він пропустив строк для прийняття спадщини. Просить задовольнити позов та визначити йому додатковий трьохмісячний строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дня вступу рішення в законну силу.

Ухвалою суду від 19.02.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання у справі на 20.03.2024 року.

Ухвалою суду від 20.03.2024 року постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 17.04.2024 року.

Позивач в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву у якій просить розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить такі задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи відповідач був належно повідомлений.

А тому суд, оглянувши письмові заяви сторін, вирішив розгляд справи проводити за відсутності сторін у справі та на підставі поданих до суду доказів.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть виданим Рава-Руською міської ради Львівського району Львівської області 20.12.2022 року серія НОМЕР_1 (арк. спр. 7).

Із копії заповіту встановлено, що 23.03.2019 року ОСОБА_2 склала в с.Гійче Жовківського району Львівської області заповіт, який посвідчено секретарем Гійченської сільської ради Жовківського району Львівської області та зареєстровано в реєстрі за № 24. Із змісту заповіту встановлено, що ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила таке заповітне розпорядження: земельну ділянку, площею 1.5930 га, що розташована на території Гійченської сільської ради та призначена для сільськогосподарського використання, заповіла онуку - ОСОБА_1 , 1985 року народження, мешканцю с.Гійче Жовківського району Львівської області; все решта своє майно, яке буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла онуку - ОСОБА_3 , 1990 року народження, мешканцю с.Гійче Жовківського району Львівської області (арк. спр.8).

Із Інформаційної довідки із Спадкового реєстру №75428428 від 15.01.2024 року встановлено, що в спадковому реєстрі №24 є заповіт від імені ОСОБА_2 , посвідчений 22.03.2019 року в Гійченській сільській раді Жовківського району Львівської області (арк.спр.6).

Відповідно до Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), станом на 15.01.2024 року після смерті ОСОБА_2 інформація відсутня (арк.спр.5).

Із копії свідоцтва про народження батька позивача ОСОБА_4 серії НОМЕР_2 встановлено, що його батьком є ОСОБА_5 , матір`ю - ОСОБА_2 (арк.спр.9).

Із копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено, що його батьком є ОСОБА_4 , матір`ю - ОСОБА_6 (арк.спр.10).

Згідно із листом Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області від 15.01.2024 року, державна нотаріальна контора Львівської області відмовляє ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки спадкоємцем пропущено строк для прийняття спадщини. Додатково повідомляє, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Рава-Руській державній нотаріальній конторі Львівської області спадкова справа не заводилася (арк.спр.4).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

На підставі ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до обставин викладених у позовній заяві, причиною пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 є те, що він про даний заповіт дізнався лише в грудні 2023 року, від двоюрідного брата ОСОБА_3 , який в речах покійної бабусі ОСОБА_2 знайшов заповіт, а тому не зміг вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч.1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право па спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд враховує те, що позивач ОСОБА_1 підставно звернувся до суду із цим позовом, оскільки у інший спосіб захистити своє право можливості немає.

Ураховуючи зазначене вище, суд вважає, що причини пропуску строку позивачем для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини є поважними, оскільки він не знав про існування заповіту, значно пізніше дізнався про заповіт і проте, що є спадкоємцем майна померлої ОСОБА_2 , а тому позивачу належить продовжити такий строк.

Також, заслуговує на увагу й та обставина, що позивач ОСОБА_1 ще не звертався до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, тобто ще не узаконив своє право на спадкове майно, а тому, спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 не заводилась, що стверджується інформаційною довідкою із Спадкового реєстру (арк. спр. 5).

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Зібрані в справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є достатні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 4, 6, 7, 12, 76, 77, 81, 258-259, 263, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий трьохмісячний строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дня вступу рішення в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 24.04.2024 року.

Суддя: Олещук М. М.