Справа № 308/6913/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Придачука О.А.

за участю секретаря судового засідання Бомбушкаря В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання представника позивача адвоката Логойди Володимира Михайловича про повторне проведення підготовчого засідання у справі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , про визнання недійсними рішення Ужгородської міської ради та договорів купівлі-продажу земельної ділянки

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , про визнання недійсними рішення Ужгородської міської ради та договорів купівлі-продажу земельної ділянки.

Представник позивача подав до суду клопотання у якому зазначає, що наразі у справі внаслідок ряду причин правовідносини щодо спірних земельних ділянок суттєво ускладнилися додатковими правочинами (отриманням спадщини спадкоємцями, а згодом відчуженням майна за договором купівлі-продажу, і у випадку якщо позивачем була міська рада це не мало би критичного впливу на розгляд справи, оскільки вона могла б заявити вимогу про віндикацію земельних ділянок і наявність серії правочинів, по яких право власності переходило від відповідача до її спадкоємців, а згодом до покупця, не мала би юридичного значення. Однак, позивач не була власником земельної ділянки, а заявила позов у зв`язку з порушенням незаконною приватизацією землі її прав на користування землями загального користування (в т.ч. зеленою зоною та частиною вулично-дорожньої мережі. В свою чергу подібного роду оскарження згідно вимог ЦПК України, по-перше повинно відбуватися шляхом зміни предмета позову (доповнення позовних вимог), яка є можливою виключно на стадії підготовчого засідання, а по-друге потребує зміни процесуального статусу ОСОБА_4 та витребування копій відповідних правовстановлюючих документів, що також повинно проводитися на підготовчій стадії судового процесу. Вказує, що з огляду на вищенаведене мета ефективного захисту прав позивача вимагає повернення в стадію підготовчого провадження у справі. Альтернативний варіант (пред`явлення нового позову) не відповідатиме принципу процесуальної економії та потягне ускладнення судового захисту прав позивача. А тому просить постановити ухвалу про повторне проведення підготовчого засідання у справі.

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подав до суду заяву згідно якої просить розгляд клопотання про повторне проведення підготовчого засідання у справі без участі позивача та її представника, зазначивши, що клопотання підтримує та просить задовольнити.

Відповідачі та третя особа в судове засідання не з"явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі.

Вивчивши клопотання представника позивача та дослідивши матеріали справи суд доходить наступного.

Відповідно до ч.1,2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі

Відповідно до ст. 222 ЦПК України при відкритті розгляду справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Згідно частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Незважаючи на те, що цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття, відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

З огляду на вищенаведене, з урахуванням обставин справи та мотивів викладених у клопотанні представника позивача, суд доходить висновку, що у даній справі слід повернутися на стадію підготовчого провадження.

Керуючись ст. ст. 2, 49,51,189, 222, 258, 260-261 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача адвоката Логойди Володимира Михайловича про повторне проведення підготовчого засідання у справі задовольнити.

Призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , про визнання недійсними рішення Ужгородської міської ради та договорів купівлі-продажу земельної ділянки до підготовчого судового засідання яке відбудеться о 15 год. 30 хв. 06 листопада 2024 року в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (м. Ужгород, вул. Загорська, 53), з викликом учасників справи.

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Запропонувати третій особі у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати письмові пояснення щодо позову або відзиву.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.А. Придачук