УХВАЛА

13 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 761/44002/23

провадження № 61-12304ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Луспеника Д. Д.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргоюАкціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - ДП «НАЕК «Енергоатом»), правонаступником якого є Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - АТ «НАЕК «Енергоатом») про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 19 серпня 2024 року, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто із АТ «НАЕК «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 179 532,76 грн. Стягнуто з АТ «НАЕК «Енергоатом» на користь держави судовий збір в розмірі 1 795,33 грн.

У вересні 2024 року АТ «НАЕК «Енергоатом» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 серпня 2024 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення процесуальних норм, просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження). Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

За змістом частини сьомої статті 394 ЦПК України та відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій вирішує питання про витребування матеріалів справи.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, заявник посилається на неправильне застосування судами норм статті 236 Кодексу законів про працю України без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах: від 14 червня 2023 року у справі № 745/207/21, від 21 червня 2023 року у справі № 461/7423/21, від 19 червня 2024 року у справі № 205/1543/23 і неправильне застосування статті 233 Кодексу законів про працю України (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Водночас касаційна скарга містить посилання на відсутність висновку Верховного Суду про можливість застосування положень пункту 3 частини першої статті 411 ЦПК України щодо обов`язкового скасування судового рішення відносно електронного примірника судового рішення та відсутності КЕП будь яким із суддів колегії (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана на судові рішення у справі, яка в силу пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України є малозначною, разом із тим, аналіз оскаржуваних судових рішень та змісту касаційної скарги дають підстави для висновку, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики (підпункт а) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України), а тому Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження у справі.

Враховуючи, що судом не встановлено підстав для залишення касаційної скарги без руху, відмови у відкритті касаційного провадження чи повернення касаційної скарги, зважаючи на те, що доводи касаційної скарги містять посилання на передбачені законом підстави касаційного оскарження судових рішень, отже наявні підстави для відкриття касаційного провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 3 частини другої статті 389 ЦПК України та витребування матеріалів справи.

Крім того, заявник просить зупинити виконання рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року до перегляду оскарженого рішення касаційним судом.

Відповідно до положень частини восьмої статті 394 ЦПК України, частини першої статті 436 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення, суд касаційної інстанції враховує існування об`єктивної необхідності у цьому, зокрема у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення дотримання балансу інтересів сторін та особливості повороту виконання у справах про стягнення заробітної плати.

Перелік справ, у яких суди допускають негайне виконання судових рішень, визначений статтею 430 ЦПК України і включає справи про присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.

Відповідно до положень частини другої статті 445 ЦПК України у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення, за винятком випадків, коли рішення було обґрунтоване на підроблених документах або на завідомо неправдивих відомостях позивача.

Наведені в заяві доводи дають підстави для висновку про необхідність зупинення виконання рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року в частині стягнення з АТ «НАЕК «Енергоатом» на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу із врахуванням вимог частини першої статті 430 ЦПК України, тобто за виключенням стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в межах суми платежу за один місяць, тому клопотання необхідно задовольнити частково.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 серпня 2024 року.

Витребувати з Шевченківського районного суду міста Києва матеріали справи № 761/44992/23.

Зупинити виконання рішенняШевченківського районного суду міста Києва від 16 лютого 2024 року, в частині стягнення середньої заробітної плати, крім суми заробітної плати за один місяць.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, в 10-денний строк з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков Р. А. Лідовець Д. Д. Луспеник