Справа № 462/7168/23 Головуючий у 1 інстанції: Постигач О.Б.
Провадження № 22-ц/811/166/24 Доповідач в 2-й інстанції: Приколота Т. І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2024 року м.Львів

Справа № 462/7168/23

Провадження № 22ц/811/166/24

Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Приколоти Т.І.,

суддів : Мікуш Ю.Р., Савуляка Р.В.

секретар Іванова О.О.

розглянув апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЕРША» на рішення Залізничного районного суду міста Львова, ухвалене у м. Львові 11 грудня 2023 року, у складі судді Постигач О.Б., у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЕРША» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування, -

встановив:

19 вересня 2023 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з відповідачів на користь позивача суму страхового відшкодування в розмірі 11 766,15 грн.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 18 лютого 2020 року між ПАТ «СК «ПЕРША» та ОСОБА_3 укладено договір добровільного страхування майна № 11-01.14.20.00002. Предметом цього договору є майнові інтереси страхувальника, пов`язані із володінням та користуванням квартирою АДРЕСА_1 . 30 вересня 2020 року із застрахованим майном сталася страхова подія - залиття квартири водою. Комісією ОСББ «Шевченка 19» складено акт №30/09 від 30 вересня 2020 року про виявлені замокання, численні здуття та тріскання на двох стінах у кімнатах вказаної квартири внаслідок затікання води з тераси квартири АДРЕСА_2 . Страхувальник за договором добровільного страхування майна № 11-01.14.20.00002 звернувся до ПАТ «СК «ПЕРША» із заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. Заява була розглянута, залиття квартири визнано страховим випадком, у зв`язку з чим ПАТ «СК «ПЕРША» здійснило виплату страхового відшкодування ОСОБА_3 в розмірі 11 766,15 грн. З моменту виплати страхового відшкодування, позивач отримав право вимоги до власників квартири АДРЕСА_3 , як до осіб, відповідальних за завдання збитків власнику квартири АДРЕСА_4 у цьому будинку.

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2023 року в позові відмовлено.

Рішення суду оскаржує ПАТ СК «ПЕРША». Вважає рішення суду незаконним, необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права. Просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог. Вказує, що висновок суду першої інстанції про те, що акт ОСББ «Шевченка 19» №30/09 від 30 вересня 2020 року є неналежним доказом наявності вини відповідачів у залитті квартири не відповідає обставинам справи. Зазначає, що даний акт повністю відповідає формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Крім того вказує, що такий акт не є лише одним доказом, що підтверджує факт заподіяння шкоди. Також помилається на правові висновки, які містяться у постановах Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі №643/19078/15 та від 29 травня 2019 року у справі №645/2087/15.

Відповідно до частин 4,5 ст.268 ЦПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Д атою прийняття рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги; колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить відхилити.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі ст.ст. 76-81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; а також питання щодо розподілу судових витрат, допуску рішення до негайного виконання, скасування заходів забезпечення позову.

Встановлено, що ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

18 лютого 2020 року між ОСОБА_3 та ПАТ «СК «ПЕРША» укладено договір добровільного страхування майна № 11-01.14.20.00002, а сааме: квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до акту ОСББ «Шевченка 19» № 30/09 від 30 вересня 2020 року власник квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_3 звернувся із скаргою щодо замокання стін у його квартирі. Комісія в складі голови ОСББ «Шевченка 19» Осіс М.О., члена правління ОСОБА_4 склали акт про виявлення замокання, численні здуття та тріскання на двох стінах у двох кімнатах квартири АДРЕСА_4 внаслідок затікання води з тераси квартири АДРЕСА_2 .

1 жовтня 2020 року ОСОБА_3 звернувся до ПрАТ «СК «ПЕРША» із повідомленням страхувальника про настання події, що має ознаки страхового випадку.

29 квітня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до ПрАТ «СК «ПЕРША» із заявою про виплату страхового відшкодування за договором страхування № 11-01.14.20.00002.

ПрАТ «СК «ПЕРША» на підставі умов договору добровільного страхування майна № 11-01.14.20.00002 від 18 лютого 2020 року, договору на виконання ремонтних робіт №1 від 22 лютого 2021 року, кошторису до договору від 22 лютого 2021 року, акту приймання передачі виконаної роботи до договору на виконання робіт, страхового акта №20-00-002349 від 30 квітня 2021 року, розрахунку розміру страхового відшкодування виплачено ОСОБА_3 страхове відшкодування в розмірі 11 766,15 грн.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками квартири АДРЕСА_3 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Таким чином, до ПАТ «СК «ПЕРША» перейшло право вимоги до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі ст. 993 ЦК України в порядку суброгації.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що наданий позивачем акт ОСББ «Шевченка 19» про залиття від 30 вересня 2020 року не відповідає вимогам до такого акту та не доводить протиправності поведінки відповідачів, не встановлює причинно-наслідкового зв`язку між їхніми діями чи бездіяльністю та спричиненою шкодою, не відображає дійсної причини затікання води з тераси квартири АДРЕСА_2 .

З висновками суду колегія суддів погоджується з врахуванням наступного.

Згідно із ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до ст. 980 ЦК України предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування).

Згідно із ст. 988 ЦК України страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. Страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором.

Відповідно до ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27 березня 1992 року роз`яснив, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

У деліктних правовідносинах обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою покладається на позивача. Відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» встановлено форму акта, який складається у разі залиття квартири (додаток № 4 до Правил).

Згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій; та організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою.

В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії.

Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної особи не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Такі правові висновки наведені у постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року (справа № 201/658/16-ц, провадження № 61-40389св18).

Акт №30/09 не відповідає вимогам в частині оформлення та складання. У ньому відсутні відомості чи при складанні акта були присутні власники (або представники власників) квартири АДРЕСА_2 , присутність яких є обов`язковою, що підтверджувало б надання для огляду комісії їх квартири, а у разі відмови власників квартири від надання доступу для її огляду комісією, відомості щодо такої відмови; відсутні дані, що власники квартири АДРЕСА_2 , або їх представники обізнані із складеним актом. Підписи власників квартири АДРЕСА_2 або їх представника, а також власника квартири АДРЕСА_4 відсутні.

У акті №30/09 від 30 вересня 2020 року зазначено наступне: «Комісія в складі голови ОСББ «Шевченка 19» ОСОБА_5 , члена правління ОСОБА_4 склали цей акт про виявлення замокання, численні вздуття та тріскання на двох стінах у двох кімнатах квартири АДРЕСА_4 внаслідок затікання води з тераси квартири АДРЕСА_2 ». До Акту додано фото таблиці, з яких неможливо встановити площу замокання, здуття та тріскання, а в самому акті не зазначено об`єми пошкоджених поверхонь, а лише місця їх виникнення. Також у цьому акті не вказано чи було проведено огляд тераси квартири АДРЕСА_2 .

У повідомленні страхувальника про настання події, що має ознаки страхового випадку, зазначено наступне: «30 вересня 2020 року було виявлено замокання стін та стелі у 2-х кімнатах. В одній кімнаті облущилась, здулася та потріскалась стіна і стеля. В іншій кімнаті поки що було виявлено лише невелике затікання води між стіною та стелею. У присутності голови та члена правління ОСББ був складений акт про замокання, виявлено, що затікання води відбувається з верхнього поверху (квартира 111)».

Акт і повідомлення містять суперечності. Зокрема, в акті зазначено про замокання, численні здуття та тріскання на двох стінах у двох кімнатах квартири АДРЕСА_4 , але вказано у яких саме кімнатах; у повідомленні вказано, що було виявлено лише замокання стін та стелі у 2-х кімнатах (так само не зазначено в яких саме згідно техпаспорта на квартиру).

Ні в акті, ні в повідомленні не зазначені площі пошкоджень.

У договорі на виконання ремонтних робіт №1 від 22 лютого 2021 року, укладеному між ФОП ОСОБА_6 (виконавець) та ОСОБА_7 (замовник), зазначено: «1.2. Виконавець приймає на себе виконання наступних робіт: підготовка стін під шпаклювання (розмивання); ґрунтування відкосів, коробів; шпаклювання відкосів, коробів; фарбування відкосів, коробів; нанесення декоративної штукатурки на відкоси; очищення та зароблення віконних швів». Вартість матеріалів та робіт, згідно додатків до даного договору становить 13 542,75 грн.

З урахуванням відомостей цього договору, належить зробити висновок, що виконавцем проведено лише роботи з ремонту відкосів віконних прорізів та не вказано у яких саме приміщеннях проводились ремонтні роботи. Про пошкодження і ремонт поверхонь стін та/або стелі в кімнатах, як це зазначено в акті про залиття та в повідомленні страхувальника не вказано.

Відтак, належить зробити висновок про відсутність належних, допустимих та достовірних доказом про розмір шкоди та винної особи у її заподіянні, наявність причинного зв`язку між діяннями винних осіб на наслідками залиття у розумінні ст. 77-80 ЦПК України.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, яким правильно визначено характер спірних правовідносин та встановлено дійсні обставини справи. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції не встановлені.

Керуючись ст. 367, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст. 375, 381-384, 388-391 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ПЕРША» залишити без задоволення.

Рішення Залізничного районного суду м. Львова від 11 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та за загальним правилом оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України (якщо касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

При наявності передбачених законом підстав для касаційного оскарження, касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту безпосередньо до Верховного Суду.

Постанова підписана 29 квітня 2024 року.

Головуючий_-_____________________Т. І. Приколота

Судді: ________________Ю.Р. Мікуш ___________________ Р.В. Савуляк