Провадження №: 2/336/2063/2024
УХВАЛА

Іменем України

30 квітня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дацюк О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб, укладений між сторонами, визнати спільною сумісною власністю подружжя квартиру ; АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_1 право власності на частку цієї квартири.

Статтею 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Позовна заява вищезазначеним вимогам не відповідає, оскільки не містить усіх вищевказаних відомостей про сторін (засоби зв?язку, наявність електронного кабінету), а також не містить відомостей про відповідача (дата народження, відомості про наявність електронного кабінету).

Крім того, позивачем не вказано в позовній заяві підстав для розірвання шлюбу в судовому порядку, адже шлюб між подружжям, яке не має неповнолітніх дітей, розривається органами реєстрації цивільного стану за спільною заявою подружжя.

Крім того, позовна заява не містить переліку додатків до неї, адже зазначено лише про надання ордеру, якого фактично не надано, а інші додатки зазначені не зазначенням письмових доказів, а номерами файлів.

При цьому деякі документи додані неповністю, а в інших неможливо визначити вірну послідовність сторінок.

Позовну заяву подано представником позивача, однак, документів на підтвердження повноважень адвоката, до позовної заяви не надано.

Так, статтею 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів:

1) довіреністю;

2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Жодного з передбачених чинним законодавством документів до позовної заяви не додано, адже доданий документ не відповідає жодній з вимог до ордеру адвоката.

Крім того, позивачем не надано будь-яких документів на підтвердження вартості майна, щодо якого заявлено позовні вимоги.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивачем на підтвердження вартості майна не надано будь-яких документів.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що зазначена позивачем ціна позову очевидно не відповідає дійсній вартості майна, тож, виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України, ст. 4, ст. 6 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу майнового характеру, який належить сплатити позивачам, у три прожиткових мінімума для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року.

Також позивачем може бути надано висновок атестованого судового експерта щодо ринкової вартості квартири, щодо якої заявлено позовні вимоги.

Позивачем при зверненні до суду не сплачено судовий збір, заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивачем до заяви додано виключно довідку про заробітну плату позивача, з якої вбачається, що доходи позивача лише за рахунок отримання заробітної плати, а доказів відсутності у позивача інших доходів не надано, дозволяють їй сплатити судовий збір, сукупний розмір якого є меншим ніж 5% її річного доходу від заробітної плати.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору або для звільнення від його сплати.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачеві строк для усунення вищевказаних недоліків шляхом надання позовної заяви, яка відповідає вимогам чинного законодавства, а саме шляхом зазначення підстав для розірвання шлюбу в судовому порядку, зазначення усіх належних відомостей про сторін, зазначення додатків до позовної заяви та надання належних електронних копій таких додатків, оплати судового збору в сумі 10295,3 гривень (1211,20 гривень за вимогу немайнового характеру та 9084 гривні за вимогу майнового характеру), надання платіжного документу на підтвердження сплати судового збору, надання ордеру представника позивача, оформленого у відповідності до діючих вимог чинного законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на майно залишити без руху.

Надати позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Надіслати копію ухвали позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.І. Дацюк