Справа № 362/2721/24
Провадження № 2/362/1856/24
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

25 квітня 2024 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради про визнання наймачем жилого приміщення, зобов`язання укласти договір та стягнення судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 4, 5 і 8 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових та електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Насамперед, вимоги пункту третього і четвертого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки вони взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладене у вказаних пунктах прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про розподіл судових витрат, про що позивач просить у пункті третьому прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що позивачка перебувала у шлюбі, народився син, квартира була передана у користування та інше).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що позивачка перебувала у шлюбі, народився син, квартира була передана у користування та інше).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що позивачка перебувала у шлюбі, народився син, квартира була передана у користування та інше).

Як висновок, у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Крім того, за змістом позову позивач зазначає про перебування оригіналів доданих документів у позивача, окрім рішення і довідки.

Отже, є незрозумілим, у кого саме перебувають вказані рішення і довідка, копії яких додано до позову.

Серед іншого, суд звертає увагу представника позивача на необхідності чіткого і конкретного формулювання додатків до позову, оскільки зазначення додатків: «дод12 - 1.jpеg», «дод12 - 2.jpеg», «дод12 - 3.jpеg», «дод12 - 4.jpеg», «дод12 - 5.jpеg», «дод12 - 6.jpеg», «дод12 - 7.jpеg», «дод12 - 8.jpеg», «дод12 - 9.jpеg», «дод12 - 10.jpеg» унеможливлює визначення документів які позивач додає до позову, а які не додає!!!

При такому зазначенні додатків абсолютно невідомо скільки за кількістю (три чи сімдесят сім) та які саме документи додає позивач!

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Тобто, у випадку зазначення додатків у спосіб як це зробив представник, неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Як наслідок, суд наголошує на необхідності не лінуватись та належним чином зазначити перелік усіх додатків до позову із зазначенням назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше), з метою чіткого і зрозумілого формування, прошиття і нумерації матеріалів цивільної справи.

Крім того, у зв`язку із заявленими вимогами позову позивачу необхідно обов`язково врахувати норму частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично дві позовні вимоги немайнового характеру про:

-визнання наймачем жилого приміщення;

-зобов`язання укласти договір,

позивачу слід сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру.

Натомість, в порушення наведених вимог закону, позивачем додано до позову документ про сплату судового збору у розмірі меншому ніж встановлено законом.

Тобто, позивачу слід доплатити судовий збір в сумі 1 211 гривень 20 копійок та надати суду відповідний платіжний документ.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради про визнання наймачем жилого приміщення, зобов`язання укласти договір та стягнення судових витрат.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя