Справа № 296/980/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" серпня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Годлюк А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщина,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 02.02.2024р. звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк ОСОБА_1 для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на один місяць після набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті якої залишилась спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцем зазначаного майна був батько позивачки ОСОБА_3 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав.

Після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина до складу якої входить квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач не звернулась у шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із введенням на території України 24.02.2024р. воєнного стану та не була обізнана щодо стану здоров`я батька.

Отже, на підставі вищезазначеного представник позивача просив визначити додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились. Від ОСОБА_2 06.08.2024р. надійшла заява про розгляд справи без їх участі, вимоги позовної заяви підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, заяв до суду не надходило.

Суд дослідивши матеріали справи, оцінюючи у сукупності зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 31.10.1966р., серії НОМЕР_1 (а.с 11).

Згідно свідоцтва про право власності № НОМЕР_2 від 29.10.1999р. та технічного паспорту квартира АДРЕСА_2 , належить на праві приватної власності ОСОБА_4 (а.с. 8, 9-10).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть зареєстроване Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 2862 (а.с. 7)

Із заяви ОСОБА_1 до приватного нотаріуса від 22.12.2023р. вбачається, що батько позивачки ОСОБА_3 , прийняв спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_2 , але не оформив своїх спадкових прав (а.с. 6).

Відповідно свідоцтва про смерть зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 1672, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Матеріали справи свідчать, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: АДРЕСА_1 , а ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем після смерті батька.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.12.2023р. № 320/02-31 приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Семенюка В.Ю., позивачу роз`яснено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений (а.с. 5).

Щодо доводів позивача з приводу поважності причин пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини судом встановлено наступне.

Представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а саме через початок повномасштабного вторгнення з боку російської федерації 24.02.2022р., а батько - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто через 2 дні після введення воєнного стану. Враховуючи, що ОСОБА_1 не проживала та не перебувала з батьком в цей період, їй не було відомо щодо стану здоров`я останнього.

Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно ст. 69 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом перевіряє факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна. Нотаріус або посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині.

Відповідно ст. 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України.

В силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи вищевикладене, даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, позивачем доведено, що строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька позивача ОСОБА_3 , було пропущено з поважної причини, внаслідок повномасштавбного вторгнення з боку російської федерації, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 263-265, 274, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщина - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , який рахувати з наступного дня після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. П. Маслак