У х в а л а

27 березня 2024 року

м. Київ

Справа № 761/319/22

Провадження № 61-17707ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Крата В. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження

за касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - позивач), інтереси якого представляє адвокат Ляшенко Ігор Ігорович (далі - адвокат),

на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 листопада 2023 року

у справі за позовом позивача до Держави України в особі Державної казначейської служби України, Київської міської прокуратури, Шевченківського районного управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_2 - про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури, і

в с т а н о в и в:

1. У січні 2022 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з Державної казначейської служби Україниза рахунок Державного бюджету України шляхом списання з єдиного казначейського рахунку 98 592,00 грн відшкодування майнової шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури.

2. 10 серпня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва постановив ухвалу, згідно з якою позов залишив без розгляду, а 15 листопада 2023 року Київський апеляційний суд прийняв постанову про залишення цієї ухвали без змін. Суди мотивували їхні рішення тим, що належно повідомлені позивач і його адвокат повторно не з`явилися на судове засідання та не подали заяву про розгляд справи за їхньої відсутності.

3. 11 грудня 2023 року позивач через адвоката подав до Верховного Суду касаційну скаргу (вх. № 37617/0/220-23 від 13 грудня 2023 року), у якій просив скасувати зазначені судові рішення, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Обґрунтував скаргу так:

13 січня 2022 року Шевченківський районний суд міста Києва відкрив провадження у справі та призначив підготовче судове засідання, однак лише 10 квітня 2023 року призначив справу до судового розгляду. Протягом цього періоду (понад рік) адвокат не допускав жодної неявки на судові засідання, хоча суд неодноразово знімав справу з розгляду з незалежних від нього причин або відкладав її розгляд для витребування доказів;

про неможливість явки на судове засідання 5 липня 2023 року адвокат завчасно повідомив суд першої інстанції шляхом подання до канцелярії суду відповідного клопотання (через участь у розгляді Львівським апеляційним судом кримінального провадження, в якому особа перебуває під вартою);

10 серпня 2023 року адвокат ініціював відкладення судового засідання через його участь у розгляді в Київському апеляційному суді апеляційної скарги прокурора на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 12 липня 2023 року про відмову в обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою його клієнта у кримінальному провадженні № 11-сс/824/4697/2023. Про неможливість явки на судове засідання адвокат завчасно повідомив суд першої інстанції шляхом подання відповідного клопотання;

захист осіб у кримінальному провадженні в апеляційних інстанціях є безумовно поважною причиною, яка має як юридичну, так і моральну перевагу над участю у розгляді цивільної справи;

суди повинні сприяти якнайшвидшому розгляду справи, встановленню обставин та за наявності підстав - відновленню порушених прав позивача, а не сприяти судовій тяганині шляхом знаходження формальних підстав для залишення позову без розгляду;

посилання суду апеляційної інстанції на належне повідомлення позивача про час і дату судового засідання за номером телефону спростовується, бо це контактний номер телефону адвоката. Тобто у матеріалах справи відсутній доказ належного повідомлення позивача про дату розгляду справи, що позбавило його можливості бути обізнаним про це.

4. 5 січня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали. Позивач (особисто або через адвоката) мав: зазначити відомості про наявність або відсутність у нього та у адвоката електронних кабінетів; додати до копій касаційної скарги визначені ним у переліку додатки, крім того, який він надав раніше; надати підтверджену інформацію про вчинене щодо позивача кримінальне правопорушення; сплатити 536,80 грн судового збору; вказати дату отримання позивачем або його адвокатом копії оскарженої постанови суду апеляційної інстанції та надати докази (за наявності), які підтверджують таку дату.

5. 15 березня 2024 року адвокат в інтересах позивача сформував в системі «Електронний суд» клопотання (вх. № 9074/0/220-24 від 15 березня 2024 року), до якого додав: відповідь від 15 березня 2024 року № 611691 про наявність в адвоката електронного кабінету; копії візитівки адвоката; на підтвердження підстав звільнення позивача від сплати судового збору - витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань, пам`ятки про визнання потерпілим та інформацію про оголошення у розшук вилученого у позивача автомобіля; повідомив про отримання копії оскарженої постанови апеляційного суду 25 листопада 2023 року.

6. 15 березня 2024 року адвокат в інтересах позивача сформував в системі «Електронний суд» клопотання (вх. № 9100/0/220-24 від 18 березня 2024 року), згідно з яким додатково на виконання ухвали про залишення касаційної скарги без руху надав «ордер та свідоцтво для інших учасників».

7. 15 березня 2024 року весь перелік вказаних документів адвокат надіслав до Верховного Суду також поштою (вх. № 9180/0/220-24 від 18 березня 2024 року) відповідно до кількості учасників справи.

8. Одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) (частина перша статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).

9. Верховний Суд вважає, що є підстави для відкриття касаційного провадження. Касаційна скарга подана у передбачений законом строк (повне судове рішення складене 16 листопада 2023 року) і з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України. У касаційній скарзі є доводи, які потребують перевірки, щодо передбачених останнім абзацом частини другої статті 389 ЦПК України підстав для касаційного оскарження.

Керуючись статтями 260, 261, 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, Київської міської прокуратури, Шевченківського районного управління Головного управління Національної поліції України в місті Києві за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_2 - про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури.

2. Витребувати з Шевченківського районного суду міста Києва справу № 761/319/22.

3. Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів; роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, впродовж десяти днів із дня отримання цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Д. А. Гудима
Є. В. Краснощоков
В. І. Крат