Провадження № 2/185/5574/24
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

19 листопада 2024 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Павлоградського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), треті особи: Друга павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття арешту з нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

25 жовтня 2024 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Павлоградського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про зняття арешту з нерухомого майна.

Позивачка посилається на те, що вона є матір`ю ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як спадкоємець першої черги звернулась у встановлений законом строк до Другої павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області.

Спадкоємцями першої черги до майна померлого ОСОБА_4 є також його батько ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_3 .

Постановою державного виконавця від 11 листопада 2013 року накладено арешт на нерухоме майно, яке належало ОСОБА_4 будинок АДРЕСА_1 в межах виконавчого провадження № 39142996 з примусового виконання виконавчого листа № 185/6310/13-ц про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 аліментів на утримання дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

21 березня 2018 року виконавче провадження закінчено у зв`язку із закінченням строку стягнення аліментів, однак арешт з майна боржника до теперішнього часу не знятий.

Позивачка просить зняти арешт з нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , виключити запис з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна.

Ухвалою від 30 жовтня 2024 року позовна заява була залишена без руху з таких підстав.

Згідно з пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до вимог частини 5 статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вказаним вимогам процесуального закону, оскільки не містить зазначення доказів, які підтверджують викладені позивачкою обставини, а саме: що позивачка є спадкоємицею першої черги до майна померлого ОСОБА_4 і належним чином прийняла спадщину. Зокрема відсутні належним чином завірені копії документу, що підтверджує родинні відносини позивачки з померлим (свідоцтво про народження), витягу зі Спадкового реєстру про реєстрацію спадкової справи, заяви позивачки про прийняття спадщини, постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо спадкового нерухомого майна.

Згідно доданої до позовної заяви інформації про виконавче провадження № 39142996, в межах якого накладено арешт на нерухоме майно боржника ОСОБА_4 , після закінчення виконавчого провадження існувала заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 110 562 грн 71 коп.

Відповідно до позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 161/11682/15-ц, від погашення заборгованості за аліментами боржника не може звільнити жодна обставина. У випадку смерті платника аліментів його спадкоємці за рахунок наявних активів спадкової маси зобов`язані погасити заборгованість за аліментами на дитину.

Позовна заява не містить даних про те, чи пред`являлися вимоги до спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. При цьому орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Також Верховним Судом зроблений висновок у постанові від 06 травня 2024 року у справі № 725/3352/23, згідно якого позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Отже згідно наведених висновків Верховного Суду відповідачем у справі про зняття арешту з майна є особа, в інтересах якої накладався арешт на майно. У даному випадку арешт на майно боржника ОСОБА_4 накладався в інтересах стягувача ОСОБА_5 та дитини ОСОБА_3 .

Позивачу був наданий строк для усунення зазначених недоліків шляхом подання уточненої позовної заяви.

14 листопада 2024 року надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_2 , Друга павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, Павлоградський відділ державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про зняття арешту з нерухомого майна.

В уточненій позовній заяві позивач зазначив як відповідачів осіб, в інтересах яких накладався арешт на майно ОСОБА_4 , а саме: стягувача аліментів ОСОБА_5 та дитину, на утримання якої стягувалися аліменти і яка на даний час є повнолітньою ОСОБА_3 .

За змістом уточненої позовної заяви окрім позивачки ОСОБА_1 спадкоємцями першої черги до майна померлого ОСОБА_4 є батько померлого ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_3 .

До позовної заяви додана копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30 березня 2021 року, за змістом якої 30 березня 2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_7 звернулись з заявами про вчинення нотаріальної дії видачу на їх імена свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 сина та батька відповідно ОСОБА_4 щодо всього його спадкового майна. 18 жовтня 2019 року на підставі їх заяв про прийняття спадщини за законом у Другій павлоградській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 360/2019 до майна померлого ОСОБА_4 .

Таким чином позивачем не усунуто у повному обсязі недоліки позовної заяви в частині визначення складу учасників справи (відповідачів). За змістом уточненої позовної заяви спадкоємцем першої черги є дочка померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_3 , водночас згідно з постановою державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ОСОБА_4 звернулась ОСОБА_7 . Отже незрозуміло, чи є ОСОБА_3 та ОСОБА_7 однією і тією ж особою, яка змінила прізвище, чи це дві різні особи.

Оскільки недоліки позовної заяви не усунуто у повному обсязі в строк, встановлений судом, відповідно до положень частини 3 статті 185 ЦПК України, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись частиною 3 статті 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 до Павлоградського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), треті особи: Друга павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття арешту з нерухомого майна.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя У.М. Болдирєва