ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6015/24 Справа № 201/2714/23 Суддя у 1-й інстанції - Михальченко А. О. Суддя у 2-й інстанції - Максюта Ж. І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді - Максюти Ж.І.

суддів: - Космачевської Т.В., Халаджи О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у м.Дніпрі цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Бабенко Олени Анатоліївни на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 січня 2024 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства Страхова компанія Арсенал Страхування до ОСОБА_1 про відшкодування страхового відшкодування в порядку регресу, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року ПрАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» звернулося до суду з вказаним позовом, який мотивувало тим, що 12.06.2019 між ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» та ТОВ «Дніпропетровській машинобудівний завод» укладено договір добровільного страхування наземного транспорту №767/19-Т/Дп/17, згідно якого страхова компанія взяла на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля «Mersedes-Benz», д/н НОМЕР_1 , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок ДТП.

25.11.2019 в м. Дніпрі по Донецькому шосе, 69 сталася ДТП за участю автомобіля марки «Mersedes-Benz», д/н НОМЕР_1 , в результаті порушення ПДР водієм автомобіля «Skoda», д/н НОМЕР_2 , ОСОБА_2 .

Внаслідок ДТП автомобіль «Mersedes-Benz», д/н НОМЕР_1 , отримав механічних пошкоджень, а його власнику завдано матеріальний збиток у розмірі 27 419 грн. 40 коп., який було відшкодовано страховою компанією у повному обсязі.

Враховуючи викладене, посилаючись на ст.27 ЗУ «Про страхування», ч.1 ст.1191 Цивільного кодексу України, просили суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» 27 419 грн. 40 коп. матеріальної шкоди в порядку регресу (суброгації) та витрати по сплаті судового збору у сумі 2 684 грн. 00коп.

15.05.2023 справа надійшла за підсудністю до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська з Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 січня 2024 року позовні вимоги Приватного акціонерного товариства Страхова компанія Арсенал Страхування до ОСОБА_1 про відшкодування страхового відшкодування в порядку регресу - задоволено.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 27 419 грн. 40 коп. та вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись з таким судовим рішенням, представник ОСОБА_1 адвокат Бабенко О.А. подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на те, що судом неправильно встановлені обставини справи, які мають значення для справи, просила рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що в матеріалах справи відсутній протокол огляду транспортних засобів на момент ДТП, відсутні пояснення третього учасника ДТП, автомобіль якого на момент ДТП знаходився між автомобілем позивача та відповідача, що унеможливлює об`єктивно встановити об`єм технічних пошкоджень транспортного засобу.

Крім того, суд не звернув увагу на те, що представником відповідача було подано клопотання про застосування строку позовної давності, посилаючись на те, що запровадження воєнного стану на території України не зупиняє перебігу процесуальних строків звернення до суду з позовом, а питання його поновлення вирішується у кожному конкретному випадку з урахуванням наведених доводів.

У відзиві представник ПрАТ СКАрсенал Страхування - Мірошнікова Х. звертає увагу на те, що позивачем було надано Заключення №ZUS271119 від 27.11.2019 року, де були зафіксовані всі пошкодження транспортного засобу Мерседес, державний номер НОМЕР_1 . Щодо строків позовної давності, представник позивача звертає увагу на те, що перебіг позовної давності, визначений Цивільним кодексом України, зупиняється на строк дії воєнного стану в Україні, тому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін, з огляду на таке.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України ( частина 1 статті 368 ЦПК України).

Враховуючи наведене, розгляд справи здійснюється без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною 5 статті 268, статті 381 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав відповідачу строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Враховуючи характер спірних правовідносин між сторонами, предмет доказування, зважаючи на конкретні обставини у справі, які не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки в матеріалах справи містяться докази, надані сторонами, колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне розглядати справу у порядку письмового провадження без участі сторін.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень статті 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Судом встановлено, що 12.06.2019 між ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» та ТОВ «Дніпропетровський машинобудівний завод» укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту №767/19-Т/Дп/17 «Каско 50/50».

Предметом Договору страхування є страхування транспортного засобу Mersedes-Benz Sprinter 516, державний номер НОМЕР_1 .

ОСОБА_1 25 листопада 2019 року о 17 годині 15 хвилин, керуючи автомобілем «Skoda», д/н НОМЕР_2 , рухався в районі електроопори № 366 по вул. Донецьке шосе в м. Дніпрі, де своєчасно не вжив заходів для зменшення швидкості аж до повної зупинки або безпечного об`їзду перешкоди, внаслідок чого скоїв зіткнення з автомобілем «Mitsubishi», д/з НОМЕР_3 , який рухався попереду, під керуванням водія ОСОБА_3 , після чого останній продовжив некерований рух вперед та здійснив наїзд на транспортний засіб «Mersedes-Benz Sprinter 516», д/н НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 .

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 12.3 Правил дорожнього руху України, спричинивши матеріальний збиток та механічні пошкодження зазначеним транспортним засобам, крім того тілесних ушкоджень зазнав водій ОСОБА_3 .

Постановою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 19.12.2019 (справа № 201/13690/19) відповідача визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.

В результаті зазначеної ДТП було пошкоджено Застрахований ТЗ Mersedes-Benz Sprinter 516, що підтверджується вищезазначеною постановою суду.

Частиною 6 ст. 82 ЦПК України встановлено, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відтак, не підлягає доказування у даній справі питання щодо винуватості ОСОБА_1 у дорожньо-транспортній пригоді, в результаті якої автомобіль «Mersedes-Benz Sprinter 516», д/н НОМЕР_1 , отримав механічні пошкодження.

На момент ДТП власником транспортного засобу Mersedes-Benz Sprinter 516, державний номер НОМЕР_4 , було ТОВ «Науково-виробниче об`єданння «Промобладнання», що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, страхувальником за Договором ТОВ «Дніпропетровський машинобудівний завод».

Враховуючи наявність Договору страхування, представник страхувальника пошкодженого автомобіля Mersedes-Benz Sprinter 516, 25.11.2019 звернувся до ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» з заявою про настання події та виплату страхового відшкодування.

Згідно рахунку станції технічного обслуговування ТОВ «ТВК «Автолайф Дніпро» №244/1 від 29.11.2019, наряду-замовлення №1877 на надання послуг з технічного обслуговування і ремонту від 29.11.2019 вартість ремонту Mersedes-Benz Sprinter 516, складає 27 419 грн. 40 коп.

Задовольняючи позовні вимоги ПрАТ СКАрсенал Страхування виходив з того, що на день ухвалення рішення доказів того, що в добровільному порядку відповідачем компенсовано витрати ПрАТ «СК «Арсенал Страхування», суду не надано. Крім того, судом не встановлено підстав для відмови у задоволенні позову у зв`язку з пропуском строку позовної давності, оскільки позов пред`явлено 07.03.2023, а отже враховуючи, що станом на 07.03.2023 воєнний стан продовжував діяти, то строк позовної давності продовжився та не був пропущений позивачем.

Колегія суддів погоджується з такими висновками мотивуючи таким.

Відповідно до ст. ст. 263, 264 ЦПК України рішення суду повинно бути законним i обґрунтованим. Під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають iз встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено обов`язок сторін доводити ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Спірні правовідносини врегульовані Цивільним кодексом України, Законом України „Про страхування».

Відповідно пункту 1 частини першої статті 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Статтею 1191 ЦК України передбачено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Згідно статті 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу.

Отже, законом прямо встановлено порядок відшкодування з винної особи коштів, виплачених ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» на відшкодування шкоди особі, потерпілій у ДТП, саме в порядку регресу.

Регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема, статтею 1191 ЦК України), а також статтею 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Відповідно до частини першої статті 25 Закону України «Про страхування» здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Аналогічні положення містяться в частині першій статті 990 ЦК України.

Обставини про вчинення з вини відповідача дорожньо-транспортної пригоди встановлені постановою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 19.12.2019 у справі № 201/13690/19, яка набрала законної сили, та не підлягають доказуванню.

У справі, яка розглядається, позивач (який є страховиком) виконав свої зобов`язання за договором добровільного страхування наземного транспорту №767/19-Т/Дп/17 відповідно до умов, визначених у ньому, здійснивши відшкодування завданих збитків у повному обсязі.

За аналізом наведених правових норм, ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» після виплати страхового відшкодування отримало право зворотної вимоги до особи, відповідальної за завдану шкоду, оскільки останній під час вчинення дорожньо-транспортної пригоди керував транспортним засобом.

З огляду на зазначене, суд дійшов обґрунтованого висновку, що вимога позивача про стягнення на його користь з ОСОБА_1 суми сплаченого страхового відшкодування у розмірі 27 419 грн. 40 коп. є обґрунтованою.

Доводи апеляційної скарги щодо незастосування судом першої інстанції строків позовної давності, то їх колегія суддів не приймає до уваги, виходячи з наступного.

17 березня 2022 року набув чинності Закон України від 15 березня 2022 року №2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів щодо дії норм на період воєнного стану», яким було внесені зміни до ЦК України, а саме розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено пунктом 19 такого змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії».

Тобто загальна позовна давність, перебіг якої припав на період дії в Україні правового режиму воєнного стану, продовжена законодавцем на період дії такого правового режиму. Водночас продовження строків свідчить, що їх перебіг, який відбувається у період дії воєнного стану, не зараховується при обчисленні.

24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 в Україні було введено правовий режим воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указами Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, від 18 квітня 2022 року №259/2022, від 17 травня 2022 року №341/2022, від 12 серпня 2022 року №573/2022, від 07 листопада 2022 року №757/2022, від 06 лютого 2023 року №58/2023, від 01 травня 2023 року №254/2023 воєнний стан в Україні неодноразово було продовжено, включно до 18 серпня 2023 року.

Отже, оскільки з 24 лютого 2022 року та на день подання позивачем у цій справі позовної заяви (07 березня 2023 року) про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, в Україні діяв правовий режим воєнного стану, то відповідно до пункту 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України позивач не пропустив позовну давність, визначену статтею 257 ЦК України, бо продовження такого строку Законом прямо передбачено. Тому підстав для відмови у задоволенні позову у зв`язку з його пропуском немає.

Такі правові висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 21.06.2023 року у справі №727/4133/22, від 21 червня 2023 року у справі №201/11583/21 (провадження №61-811св23), від 07 вересня 2022 року у справі №679/1136/21 (провадження №61-5238св22).

Вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, постановив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані, підтверджуються письмовими доказами та не спростовуються доводами, викладеними в апеляційних скаргах.

Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною шостою статті 19 ЦПК України визначено, що справи, незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є малозначними справами.

Оскільки ціна позову у даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то вона відноситься до малозначних справ.

Відповідно до пункту другого частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Бабенко Олени Анатоліївни - залишити без задоволення.

Рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 січня 2024 року - залишити без змін.

Поновити дію рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 січня 2024 року.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених ст.389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.

Судді: