У Х В А Л А

"24" квітня 2024 р.

м. Київ

справа № 755/1834/224

провадження № 2/755/4791/24

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Галагана В.І., подану в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31.01.2024 року позовну заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом повернуто позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 08.04.2024 року ухвалу Дніпровського районного суду м. Києві від 31 січня 2024 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24.04.2024 року позовну заяву ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом залишено без руху та встановлено строк для усунення позивачем недоліків.

24.04.2024 року представника позивача ОСОБА_1 подано заяву про відвід судді Галагану В.І., обґрунтовуючи тим, що, на думку представника позивача, суддя Галаган В.І. не може розглядати справу, оскільки ним було постановлено ухвалу суду про повернення позовної заяви позивачу від 31.01.2024 року, яка була скасована постановою Київського апеляційного суду від 08.04.2024 року, а ухвалою від 24.04.2024 року позов було залишено без руху, з підстав невиконання позивачем вимог статей 175, 176 ЦПК України в частині відсутності визначення позивачем ціни позову, з підстав відсутності доказів сплати позивачем судового збору та суддею роз`яснено положення Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» щодо дій нотаріуса та спадкоємця при оформленні спадщини, що, на думку представника позивача, є проявом упередженості судді відносно позивача.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до п. 2.3.43 Засад використання автоматизованої системи документообігу Дніпровського районного суду міста Києва, судові справи, що надійшли із судів апеляційної або касаційної інстанцій після скасування ухвал, які перешкоджають подальшому розгляду судової справи (крім ухвал про закриття, припинення провадження), та ухвал, які не перешкоджають подальшому розгляду судової справи, передаються раніше визначеному у судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу), ухвалу яких скасовано чи у провадженні яких перебувала або перебуває судова справа.

Проаналізувавши матеріали справи з метою встановлення обставин, які є підставами звернення представника позивача із заявою про відвід, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав у задоволенні заяви, оскільки скасування ухвали суду про повернення позовної заяви позивачу, а також постановлення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху при виявленні недотримання представником позивача вимог процесуального законодавства при складанні та подачі позовної заяви до суду, не є підставою для відводу судді.

Таким чином, підстави звернення із заявою про відвід судді - є суб`єктивною оцінкою заявника та не можуть бути підставами для відводу, за відсутності доказів протилежного.

Згідно положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до частин 2 та 3 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 39, 40, 252 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ

Визнати заяву представника позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Галагана В.І., подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, - необґрунтованою.

Передати заяву про відвід для вирішення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган