Провадження № 22-ц/801/1957/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Васильєва Т. Ю.
Доповідач:Медвецький С. К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 рокуСправа № 127/27525/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Медвецького С. К. (суддя-доповідач),

суддів: Копаничук С. Г., Рибчинського В. П.,

за участю секретаря судового засідання Литвина С. С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: державний реєстратор Лука-Мелешківської сільської ради Бучацький Микола Олегович, приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Подолян Ольга Олександрівна,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 цивільну справу № 127/27525/22 за апеляційною скаргою адвоката Чернілевської Р. В. в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 26 липня 2024 року, постановлену у складі судді Васильєвої Т. Ю. у залі суду,

встановив:

Короткий зміст вимог

У листопаді 2022 року адвокат Чернілевська Р. В. в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: державний реєстратор Лука-Мелешківської сільської ради Бучацький М. О., приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Подолян О. О., про визнання недійсним договору та витребування майна з чужого незаконного володіння, у якому просила:

визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки , кадастровий номер :02:000:0786, площею 0,0453 га, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 01 червня 2020 року, посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Подолян О. О., зареєстрований в реєстрі за номером № 1182;

витребувати у ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 земельну ділянку, кадастровий номер :02:000:0786, площею 0,0453 га, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та розташований на ній житловий будинок , загальною площею 103,1 м2 та житловою площею 42,8 м2;

скасувати рішення державного реєстратора Лука-Мелешківської сільської ради Бучацького М. О. про державну реєстрацію права власності, індексний номер 62037076 від 03 грудня 2021 року про реєстрацію права власності на житловий будинок.

Короткий зміст судового рішення

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 26 липня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Роз`яснено позивачу його право на повторне звернення до суду з заявленими вимогами.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що належним чином повідомлені позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання та не подали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У серпні 2024 року адвокат Чернілевська Р. В. в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 12 серпня 2024 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Медвецький С. К., судді: Оніщук В. В., Рибчинський В. П.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 13 серпня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі, надано учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та витребувано матеріали цивільної справи з місцевого суду.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 22 серпня 2024 року призначено справу до розгляду на 05 вересня 2024 року о 09:40 год з повідомленням сторін.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 04 вересня 2024 року для розгляду цієї справи замінено суддю Оніщука В. В. та визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Медвецький С. К., судді: Копаничук С. Г., Рибчинський В. П.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що:

сторона може брати участь у судовому процесі особисто та (або) через представника;

представник позивача не з`явилась у судові засідання, призначені на 12 червня та 22 липня 2024 року, з поважних причин, про що завчасно повідомила суд, шляхом надсилання клопотання про відкладення розгляду справи;

правові підстави для застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України були відсутні, відтак суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позову без розгляду.

Відзив на апеляційну скаргу впродовж встановленого судом строку не надходив.

Позиція суду апеляційної інстанції

Апеляційний суд у складі судової колегії, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, дійшов таких висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Указаним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Згідно з частиною першою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантії їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України встановлено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно (частина п`ята статті 128 ЦПК України).

Частиною восьмою статті 128 ЦПК України встановлено, що днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Відповідно до пункту 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Аналогічні норми містяться в частині шостій статті 14 ЦПК України.

Відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже, під час розгляду справи в суді першої інстанції, належними доказами вручення судової повістки, надісланої засобами поштового зв`язку було, зокрема повідомлення про вручення рекомендованого листа, а надісланої до електронного кабінету учасника справи повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд ураховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) зроблено висновок, що:

«залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку з виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Указані правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Матеріалами справи встановлено, що ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 17 січня 2023 року прийнято справу до розгляду та відкрито провадження у цій справі, призначено підготовче судове засідання на 15 лютого 2023 року об 11:00 год.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 03 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті на 09 листопада 2023 року о 10:30 год з повідомленням учасників справи.

09 листопада 2023 року судове засідання відкладено на 05 грудня 2023 року о 14:30 год за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Лещенка С. В.

05 грудня 2023 року розгляд справи відкладено на 04 січня 2024 року о 15:30 год у зв`язку з неявкою відповідачів та їх представників.

04 січня 2024 року розпочато розгляд справи по суті, заслухано пояснення сторін, допитано свідків та оголошено перерву до 30 січня 2024 року о 15:30 год.

30 січня 2024 року розгляд справи відкладено на 05 березня 2024 року о 15:30 год за заявою представника позивача адвоката Чернілевської Р. В. у зв`язку з її перебуванням на лікарняному.

05 березня 2024 року судове засідання відкладено на 09 квітня 2024 року за письмовим клопотанням представника відповідачів адвоката Шиясюка В. М. у зв`язку з його перебуванням у відпустці.

09 квітня 2024 року в судовому засіданні допитано свідка та продовжено перерву до 07 травня 2024 року о 14:30 год.

07 травня 2024 року судове засідання відкладено на 13 червня 2024 року о 15:30 год у зв`язку з перебуванням представника відповідачів адвоката Лещенко С. В. на лікарняному.

13 червня 2024 року судове засідання відкладено на 22 липня 2024 року о 15:30 год у зв`язку з неявкою сторін, письмовим клопотанням представника позивача адвоката Чернілевської Р. В. про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням у відпустці.

Представником відповідачів адвокатом Лещенко С. В. також подавалось письмове клопотання про відкладення розгляду справи, призначену на цю ж дату.

На указане суд першої інстанції уваги не звернув та дійшов помилкового висновку, що підставою відкладення судового засідання, призначеного на 13 червня 2024 року є неявка представника позивача адвоката Чернілевської Р. В.

22 липня 2024 року представник позивача адвокат Чернілевська Р. В. через підсистему «Електронний суд» подала клопотання згідно якого просила у випадку її неявки в судове засідання, призначене на 22 липня 2024 року о 15:30 год, вважати таку неявку з поважних причин, у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні, та відкласти судове засідання на іншу дату.

В судовому засіданні представник відповідачів адвокат Лещенко С. В. вважала причини неявки представника позивача поважними та не заперечила проти відкладення розгляду справи на іншу дату.

Апеляційний суд вважає, що представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чернілевська Р. В., завчасно повідомила місцевий суд про неможливість бути присутньою в судовому засіданні, призначеному на 22 липня 2024 року о 15:30 год, указала причини неявки та підтвердила їх належними доказами, що відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України, не є підставою для залишення позову без розгляду.

Відтак суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про достатність підстав, передбачених цивільним процесуальним законом, для залишення позовної заяви без розгляду, позаяк позивач та його представник не полишають інтересу до розгляду справи, протягом тривалого часу (з листопада 2022 року) вчиняли дії (подавали заяви та клопотання) щодо розгляду справи за їх участю.

Ба більше, оскарження стороною позивача спірної ухвали свідчить про те, що останній не втратив інтересу до справи та зацікавлений у її розгляді.

Залишення позову без розгляду є законним втручанням у право позивача на судовий розгляд та доступ до суду, але таке втручання не має порушувати легітимної мети, з якою це обмеження передбачено нормами статті 223 ЦПК України та легітимної мети, визначеної у статті 2 ЦПК та статті 6 ЄСПЛ, забезпечення кожному права на справедливий суд.

Загальною декларацією прав людини 1948 року встановлено, що кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8).

Право на ефективний судовий захист закріплене також у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та у статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої законом «Про ратифікацію конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР.

Надто суворе тлумачення процесуальних норм може позбавити заявника права доступу до суду. Формальне обмеження процесуальних прав учасників процесу завдає шкоди суті права доступу на справедливий судовий розгляд справи.

Відтак суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, оскільки допустився формального підходу при вирішенні цього питання, не урахувавши тривале перебування справи на розгляді в суді та зацікавленість сторін у її вирішенні.

Апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Підсумовуючи викладене, висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України є передчасним та помилковим, тому ухвалу суду слід скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ухвала про залишення позову без розгляду постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, статті 141 ЦПК України суд розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційним судом не вирішувався спір по суті заявлених позовних вимог, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381 384 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

постановив:

Апеляційну скаргу адвоката Чернілевської Р. В. в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 26 липня 2024 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Сергій МЕДВЕЦЬКИЙ

судді: Світлана КОПАНИЧУК

Віктор РИБЧИНСЬКИЙ