РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2024 року Херсонській міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Шестакової Я.В.

за участю секретаря Капінус О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, заінтересована особа Державний нотаріус Першої Херсонської нотаріальної контори Гудима О.Б. про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач в грудні 2023 року звернулася до суду з зазначеним позовом в якому просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_2 , яка за час свого життя заповіла позивачу ОСОБА_1 все належне ОСОБА_2 майно, з чого б воно не складалося, про що позивачу не було відомо. Позивачем було здійснено поховання бабусі за особисті кошти. У зв`язку із введенням на території України воєнного стану позивач вимушена була евакуюватись з дітьми до іншого, більш безпечного міста України. Після повернення позивача до останнього місця проживання, у листопаді 2023 року, під час прибирання, остання знайшла у квартирі бабусі заповіт, відтак, дізналась про наявність такого, після чого звернулась до нотаріуса, проте, нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку с пропущенням строку звернення із заявою про прийняття спадщини та було роз`яснено, що додатковий строк на прийняття спадщини може бути визначений судом.

Ухвалою суду від 03.01.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження за вищезазначеним позовом та справу призначено розгляд за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 28.03.2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання з`явилися, надала заяву про розгляд справи за її відсутності за наявними у справі доказами.

Представник Херсонської міської ради в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи без його участі за наявними у справі доказами, зазначив, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Державний нотаріус Першої Херсонської нотаріальної контори Гудима О.Б. в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву у якій просив розгляд справи проводити без його участі за наявними доказами у справі, зазначив, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі.

Статтями 13, 81 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 виданим 17.05.2022 року Рівненським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис № 1083.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батьками зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Актовий запис №89.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 . Його батьками зазначені ОСОБА_6 та ОСОБА_2 . Актовий запис №2390.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 між ОСОБА_7 та ОСОБА_3 05.07.2013 року було укладено шлюб, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні складено актовий запис №116. Прізвище дружини змінилось на « ОСОБА_8 ». Даний шлюб було розірвано рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 17.03.2021 року, прізвище дружини не змінювалось.

Отже, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 є бабусею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 28.04.2022 року місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання : АДРЕСА_2 .

Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 08.09.2023 року місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання : АДРЕСА_3 .

Відповідно до заповіту, складеного у м. Херсон 20.03.2018 року, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 на випадок своєї смерті зробила наступне розпорядження. Все належне останній рухоме та нерухоме майно, з чого б воно не складалося та де б воно не було і взагалі все те, що буде належати їй за законом, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно листа державного нотаріуса Гудима О.Б. щодо надання роз?яснень від 22.11.2023 року №1528/02-14, ОСОБА_1 заяву щодо прийняття спадщини було розглянуто та роз?яснено, що у разі пропуску строку для прийняття спадщини суд може визначити додатковий строк.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відомо. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення.

Відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру №76388069 від 28.03.2024 спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину у спадковому реєстрі відсутні.

Відомості про виклик інших спадкоємців відповідно до вищезазначеної норми закону - відсутні.

Так, у відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.

Відповідно до ст.ст.1296-1298ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за законом після смерті бабусі та не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує те, що у період встановлений законом для прийняття спадщини за законом вимушена була евакуюватися через введення на території України воєнного стану, тимчасову окупацію та через постійні обстріли на території м. Херсону та Херсонської області, до того ж, про наявність заповіту складеного бабусею на її ім?я вона не знала, вважає, що причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.

04.03.2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд України у своїй постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту, складеного на його користь, дізнався, за його твердженням, які не є достеменно спростованими, поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню та вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалість два місяці.

Керуючись ст.ст.1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 19, 76, 81 133, 141, 206, 259, 260, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, заінтересована особа Державний нотаріус Першої Херсонської нотаріальної контори Гудима О.Б. про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити частково.

Призначити ОСОБА_1 додатковий строк два місяці для подачі нею заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті її бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони по справі :

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Відповідач: Херсонська міська рада, 73000, Херсонська обл., м. Херсон, вул. Ушакова, буд. 37, ;

Повний текст судового рішення складено 28.03.2024 року

Суддя Я.В. Шестакова