ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/575/24Головуючий по 1 інстанції
Справа №695/505/24 Категорія: на ухвалу ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т.Л.
судді секретарНовіков О.М., Сіренко Ю.В. Любченко Т.М.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника третьої особи ОСОБА_2 адвоката Ульянова С.М. на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 12.02.2024 (повний текст складено 12.02.2024, суддя в суді першої інстанції Ушакова К.М.) про забезпечення позову у справі за заявою представника позивача адвоката Яцюка М.В. про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна в натурі,

в с т а н о в и в :

у лютому 2024 року представник ОСОБА_3 адвокат Яцюк М.В. звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви у справі про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна в натурі, посилаючись на те, що 01.02.2024 заявник дізнався, що майно, в якому він зареєстрований та має право у спільній сумісній власності подружжя, виставлено на торги в системі «СЕТАМ» для подальшого продажу. Заявнику не повідомлено приватним виконавцем про виставлення майна на торги, що є порушенням чинного законодавства. У випадку проведення торгів стане неможливим виконання рішення суду у справі про поділ спільного майна, будуть порушені права та інтереси заявника, який буде позбавлений своєї нерухомості та місця проживання.

З цих підстав заявник просив суд вжити заходів забезпечення позову шляхом зупинення продажу будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки, площею 0,25 га, кадастровий №:01:003:0107 за адресою: АДРЕСА_1 за реєстраційним лотом в системі «СЕТАМ» 543689 до набрання законної сили рішення за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 ; заборонити приватному виконавцю Плесюку О.С. в рамках виконавчого провадження № 62568757 вчинити виконавчі дії щодо примусового відчуження вказаного майна.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 12.02.2024 зазначену заяву про забезпечення позову задоволено частково.

Зупинено продаж земельної ділянки з кадастровим №:01:003:0107 та будинку, розташованих по АДРЕСА_1 (лот № 543689 у системі електронних торгів Державного підприємства «СЕТАМ»).

У задоволенні іншої частини заяви про забезпечення позову відмовлено.

Ухвала обґрунтована тим, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Заява в частині заборони приватному виконавцю Плесюку О.С. в рамках виконавчого провадження № 62568757 вчинити виконавчі дії щодо примусового відчуження вказаного вище нерухомого майна задоволенню не підлягає, оскільки представником заявника до матеріалів заяви не додано відомостей та доказів, які підтверджують перебування виконавчого провадження № 62568757 у приватного виконавця Плесюка О.С.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, представник третьої особи адвокат Ульянов С. М. подав 16.02.2024 апеляційну скаргу в якій, вказуючи на те, що ухвала постановлена з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить її скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити.

Зазначає, що спірні земельна ділянка та будинок є спільною сумісною власністю ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Даний факт підтверджено договором іпотеки від 23.11.2016, укладеним між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , нотаріально посвідчену згоду на укладення надано ОСОБА_3 . Отже всі позови, що подавались ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за 2017 по 2024 роки є намаганням уникнути повернення боргу перед третьою особою.

Крім того, на час винесення оскаржуваної ухвали електронні торги були зупинені, тому підстав для забезпечення позову у суду не було.

Золотоніським міськрайонним судом Черкаської області 07.02.2024 у справі №695/443/24 до подання позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_2 про поділ спільного майна, було постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження по справі на підставі п. 3 ч. 1 ст. 186 ЦПК України. Відповідно до ухвали Золотоніського міськрайонного суду Черкаської областівід 07.02.2024 прийнято рішення про залишення заяви представника ОСОБА_3 адвоката Яцюк М.В. про забезпечення позову без задоволення.

Вважає, що боржник, проти якого ухвалене судове рішення про стягнення боргу та накладено арешт на його майно, та її чоловік, які здійснюють поділ майна, діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно кредитора, оскільки поділ майна порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника.

Виставлення земельної ділянки та житлового будинку на продаж, є законними діями приватного виконавця щодо виконання рішення суду та погашення існуючого боргу, а тому не має жодних підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Відзив на вказану апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

При розгляді заяви встановлено, що ухвалою від 01.03.2024 Золотоніського міськрайонного суду у справі №695/536/24 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя, зокрема, про визнання земельної ділянки з кадастровим №:01:003:0107 та будинку за адресою по АДРЕСА_1 спільним майном подружжя сторін та його поділ в натурі.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 .

Згідно договору купівлі-продажу жилого будинку від 14.07.2009 та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна № 71198305 від 24.10.2016, право власності на будинок АДРЕСА_1 зареєстроване за ОСОБА_4 . Підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу № 2839 від 14.07.2009, видавник приватний нотаріус Кравченко С.В..

Відповідно до відомостей веб-порталу ДП «СЕТАМ» (https://setam.net.ua/neruhomist/filters/number=543689) спірна земельна ділянка та будинковолодіння по АДРЕСА_1 , виставлено на електронні торги (номер лоту 543689), дата проведення аукціону 12.02.2024, стан аукціона - торги зупинені.

Підставою для постановлення оскарженої ухвали про забезпечення позову стали висновки суду про те, що без забезпечення позову шляхом зупинення продажу земельної ділянки та будинку, розташованих по АДРЕСА_1 (лот № 543689 у системі електронних торгів Державного підприємства «СЕТАМ») може бути ускладнено виконання рішення суду у справі про поділ спільного майна подружжя.

Так питання про застосування заходів забезпечення позову, яке вирішувалося судом в оскарженій ухвалі, регламентується Главою 10 Розділу І ЦПК України.

У частині другій статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, або має намір звернутися до суду.

У статтях 149, 150 ЦПК України зазначені положення щодо порядку вирішення питання про забезпечення позову і способи забезпечення позову.

Відповідно до частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд, за заявою учасника справи, має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

У пункті 5 частини першої статті 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, є спеціальним способом забезпечення позову, який застосовується лише у справах за позовом про визнання права власності на це майно.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Зазначене згоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

Отже суд першої інстанції обґрунтовано, застосувавши пункт 5 частини першої статті 150 ЦПК України, задовольнив заяву про забезпечення позову у спосіб зупинення продажу арештованого майна, оскільки позивач подає позов про поділ в натурі, як спільного сумісного майна подружжя, нерухомого майна, продаж якого здійснюється на прилюдних торгах.

Саме для такого випадку законодавець передбачив можливість забезпечення позову шляхом зупиненням продажу арештованого майна. Дія наведеної норми процесуального права насамперед направлена на те, щоб запобігти відчуженню майна у порядку виконання судового рішення, яке належить не боржнику, а іншій особі.

За обставин цієї справи у разі відхилення вимог заяви про забезпечення позову є обґрунтовані підстави припускати, що по результатам продажу приватним виконавцем спірного майна, про поділ якого заявляє позовні вимоги позивач, у нього буде новий власник, відтак, позовні вимоги у справі задоволені бути не можуть, адже зміниться суб`єктний склад сторін.

Спосіб забезпечення позову ніяким чином не перешкоджає державному/приватному виконавцю проводити виконавчі дії у межах виконавчого провадження по виконанню цього рішення суду, а саме вживати заходів, направлених на розшук іншого майна, що належить на праві власності особі. Тобто зазначений спосіб забезпечення позову не зупиняє виконання судового рішення у іншій справі, а лише зупиняє продаж певного (спірного) майна, яке є предметом спору в іншій справі, а не всього майна боржника.

Більше того, зазначений вид забезпечення позову є ефективним і унеможливлює відкриття нових судових проваджень щодо оспорення результатів торгів у разі, якщо позов про визнання права власності на спірне майно буде задоволено.

До таких висновків прийшов Верховний Суд у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05.12.2022 у справі № 757/22558/20.

Посилання скаржника як на підставу для відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову на те, що на час винесення оскаржуваної ухвали електронні торги були зупинені, колегія суддів не може прийняти до уваги, оскільки у разі, коли процесуальні перешкоди у виконавчому провадженні щодо продажу спірного майна зникнуть та таке майно буде реалізоване та отримає нового власника, позивач у даній справі не матиме змоги поділити спірне майно між співвласниками в натурі, адже відповідна нерухомість перейде у власність до суб`єкта, який не залучений до розгляду цієї справи.

Міркування скаржника про те, що позови, що подавались ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про поділ спільного майна за 2017 по 2024 роки є намаганням уникнути повернення боргу перед третьою особою, незалежно від їх обґрунтованості, не можуть обмежувати осіб у зверненні до суду за захистом їх прав.

Аргументи скаржника щодо наявності інших рішень судів у справах про поділ спільного майна подружжя сторін, якими було відмовлено у відкритті провадження, а також про те, що поділ майна порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника, слід відхилити оскільки навіть після поділу майна між співвласниками в натурі скаржник, як іпотекодержатель такого майна, матиме змогу задовольнити свої вимоги до боржника за рахунок його реалізації, незалежно від того, хто буде його власником.

Апеляційний суд приймає до уваги. що в даному випадку провадження у справі за позовом про поділ спільного майна подружжя було відкрито згідно ухвали від 01.03.2024 у справі №695/536/24.

Слід відхилити доводи скаржника про те, що виставлення земельної ділянки та житлового будинку на продаж, є законними діями приватного виконавця щодо виконання рішення суду та погашення існуючого боргу, а тому не має жодних підстав для задоволення заяви про забезпечення позову, адже реалізація майна у виконавчому провадженні перешкодить сторонам справи вирішити спір про його поділ в натурі.

Апеляційний суд відхиляє доводи скаржника про те, що поділ майна порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржник, оскільки ці питання не з`ясовуються судом під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і на законність оскаржуваної ухвали не впливають.

Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 12.02.2024 про забезпечення позову у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 12.02.2024 про забезпечення позову у даній цивільній справі залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Повну постанову складено 24.04.2024.

Суддя-доповідач

Судді