РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року м. Володимир

Володимир-Волинський міський суд Волинської області в складі:

головуючої-судді Кусік І.В.

за участю:

секретаря судового засідання Редько В.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яким вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_4 . Заповіту на належне їй майно на випадок смерті матір не залишила, а тому після її смерті відкрилася спадщина на наступне майно: 1/3 частку земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,3442 га на території П`ятиднівської сільської ради Володимирського району Волинської області (за межами населених пунктів) та на 1/3 частку земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства площею 0,0203 га у с. Хрипаличі Володимирського району Волинської області.

Позивач вказав, що йому не було відомо про наявність спадкового майна, про це він дізнався лише нещодавно. Також йому не було відомо про необхідність звернення до нотаріуса з відповідною заявою у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця.

При усному зверненні до державної нотаріальної контори йому було роз`яснено, що оформити спадщини він не може у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та рекомендував звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, ОСОБА_1 пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, тож просив суд визначити для нього додатковий строк, тривалістю в три місяці, для подання до нотаріальної заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 надав суду заяву, якою просив суд проводити розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримав та просив позов задоволити.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 надіслали письмові заяви, згідно яких заявлені позовні вимоги визнали у повному обсязі, просили розгляд справи проводити у їх відсутність.

Під час розгляду справи судом вирішено процесуальні питання:

18 вересня 2024 року у вказаній справі відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, з урахуванням безумовного визнання позову, суд, з рахуванням вимог ст. 200 ЦПК України, вважає, що позов підлягає до задоволення повністю і рішення у справі можливо ухвалити на стадії підготовчого розгляду справи.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини:

Зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 02 вересня 2021 року виконавчим комітетом Устилузької міської ради Володимир-Володимирського району Волинської області вбачається, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Згідно вимог ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1262 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 стверджується, що позивач ОСОБА_1 є сином покійної ОСОБА_4 .

У матеріалах справи міститься копія Свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.09.2013 року, реєстровий номер № 1-460, з якого вбачається, що ОСОБА_4 є спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме 1/3 частки земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,3442 га на території П`ятиднівської сільської ради Володимирського району Волинської області (за межами населених пунктів).

Окрім того, у матеріалах справи міститься копія Свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.09.2013 року, реєстровий номер № 1-463, з якого вбачається, що ОСОБА_4 є спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме 1/3 частки земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства площею 0,0203 га у с. Хрипаличі Володимирського району Волинської області.

Отже, позивач має право на спадкування майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до положеньст. 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , розпочався в день відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 та закінчився відповідно 28 лютого 2022 року.

У визначений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи це тим, що йому не було відомо про наявність спадкового майна у матері. Лише у липні 2024 року він серед документів покійної матері випадково знайшов свідоцтва про право на спадщину за законом. Саме з цієї причини він не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою.

Вирішуючи питання щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Підсумовуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, зважаючи на те, що на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого для її прийняття, ОСОБА_1 не міг у встановлений законодавством строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки йому не було відомо про наявність спадкового майна у матері, суд дійшов висновку, що причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини є поважними.

З огляду на те, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, останній не може захистити своє право, а відповідачі проти позову не заперечують, тож суд дійшов висновку про необхідність визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 5, 10, 12, 13, 141, 200, 263, 264, 265 ЦПК України, ст. 1270, 1272 ч. 1, 3 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП суду невідомий, АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги, яка подається протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя Ірина КУСІК