Провадження № 2-п/761/146/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

за участі

представника заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 серпня 2023 року по справі за позовом Акціонерного товариства «ПроКредитБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 серпня 2023 року по справі за позовом Акціонерного товариства «ПроКредитБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави. Зазначає, що відповідач не повідомлявся про розгляд справи, а крім того судом порушено норми матеріального права і зроблені висновки не відповідають обставинам справи. За таких обставин просить суд поновити строк на подачу заяви про скасування заочного рішення, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 підтримала заявлені вимоги, просила задовольнити.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив письмові заперечення на заяву про перегляд заочного рішення. Вказав, що підстави для скасування спірного рішення відсутні, оскільки воно ухвалено з дотриманням вимог чинного законодавства України - норм матеріального та процесуального права.

ОСОБА_3 також не з`явився в судове засідання, про день та час його проведення повідомлявся належним чином. Заяв та клопотань від нього в адресу суду не надходило.

Вислухавши доводи представника заявника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, 29.08.2023 Шевченківським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов Акціонерного товариства «ПроКредитБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави.

Так, як свідчать матеріали справи, представник заявника 17.06.2024 ознайомилась з матеріалами справи.

09.07.2024 канцелярією Київського апеляційного суду зареєстровано апеляційну скаргу на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29.08.2023 у справі № 761/27072/19.

16.08.2024 Київським апеляційним судом у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ у прийнятті до розгляду апеляційної скарги ОСОБА_4 відмовлено у зв`язку із недотриманням порядку оскарження такого рішення.

Заява про перегляд заочного рішення подано представником відповідача 21.08.2024.

За положеннями ч.ч. 2-4 ЦПК України Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У заяві про поновленні строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення представником заявника вказано, що ОСОБА_2 був певний, що не має у справі жодного статусу, а тому оскаржував заочне рішення, як особа, відносно якої було вирішено його права та обов`язки і оскаржувати такій особі заочне рішення належало в загальному порядку. Таким чином строк для подання заяви пропущено з поважних причин і він підлягає поновленню.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, 09.04.2021 у даній справі задоволено клопотання представника позивача та здійснено заміну неналежного ОСОБА_5 - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ), про що постановлено відповідну ухвалу.

Та обставина, що ОСОБА_2 є відповідачем у справі свідчить і вступна частина Шевченківського районного суду м. Києва від 29.08.2023.

Крім того, слід зазначити, що на виконання положень п. 3 ч. 5 ст. 265 ЦПК України в резолютивній частині заочного рішення зазначено строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження - заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На не дотримання процедури перегляду заочного рішення звернув увагу і суд апеляційної інстанції, вказавши в ухвалі від 16.08.2024, що заочне рішення не переглядалось судом першої інстанції за письмовою заявою ОСОБА_2 , поданою в порядку ст. ст. 284,287 ЦПК України.

У разі пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення суд має залишити таку заяву без розгляду, а не залишати її без задоволення.

На це вказала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27.06.2024 у справі № 756/11081/20.

При цьому Велика Палата Верховного Суду зазначила З урахуванням мотивів, викладених у цій постанові, Велика Палата Верховного Суду, відступаючи від висновків, сформульованих у її постанові від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), наводить такі висновки щодо застосування положень статей 126, 127 ЦПК України в сукупності зі статтями 284, 286, 287 цього Кодексу:

- передбачені частиною третьою статті 287 ЦПК України повноваження суду першої інстанції стосуються саме суті заяви про перегляд заочного рішення (зокрема, подання чи неподання відповідачем доказів по суті справи і доказів поважності неявки в судове засідання, на якому було ухвалене заочне рішення) і не застосовуються у ситуації пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення;

- оцінка поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та наявності підстав для його поновлення належить до компетенції місцевого суду, до якого подана така заява. Наслідком пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення за умови відсутності поважних причин для його поновлення є залишення такої заяви без розгляду на підставі частини другої статті 126 ЦПК України, а не залишення її без задоволення.

Також Великою Палатою вказала наступне.

У питаннях оцінки поважності причин пропуску процесуального строку на оскарження як підстави для його поновлення Велика Палата Верховного Суду послідовно враховує критерії, сформовані у практиці ЄСПЛ, а саме: тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин; при цьому заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (справа «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії», пункт 109 ).

Усталеним у практиці ЄСПЛ є підхід щодо врахування таких обставин при оцінці поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийняті рішень про його поновлення: 1) складність справи, тобто обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі.

Підсумовуючи все вищенаведене, слід зазначити наступне.

Так, подаючи апеляційну скаргу на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва представник ОСОБА_2 долучив до її матеріалів копію оскаржуваного процесуального документу дата засвідчення якого 07.06.2024, заява про перегляд даного рішення в порядку ст. 284-287 ЦПК України подано 21.08.2024.

На глибоке переконання суду, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

Разом з тим, суд не може врахувати доводи представника заявника щодо поновлення строку на подачу відповідною заяви щодо відсутності впевненості ОСОБА_2 щодо свого статусу в справі і, як наслідок, оскарження заочного рішення в загальному порядку, з огляду на подачу апеляційної скарги представником, який є фахівцем в галузі права та має свідоцтво на право зайняття адвокатською діяльністю.

Крім того, як вже вказувалось, в заочному рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 29.08.2023 ОСОБА_2 зазначено стороною у справі - відповідачем та останньому роз`яснено як порядок перегляду заочного рішення так і його оскарження.

За таких обставин, підстави вважати наявними об`єктивних перешкод для подачі у встановлений законом строк заяви про перегляд заочного рішення, що є поважною причиною пропуску зазначеного строку відсутні.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення, відповідно до ст. 127 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 126,127, 284, 286, 287, 353-355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику ОСОБА_2 в поновленні строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29.08.2023.

Заяву представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 серпня 2023 року по справі за позовом Акціонерного товариства «ПроКредитБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до вказаного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України.

Суддя