Провадження № 2/760/2537/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді - Зуєвич Л.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (участі) учасників справи (в письмовому провадженні) цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» /далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі / (; адреса: 04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20) до ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса зазначена позивачем: АДРЕСА_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

01.09.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 30.08.2021, за підписом представника позивача - ОСОБА_2 (діє на підставі довіреності), в якій позивач просить стягнути з відповідача:

- 301 574,42 грн - заборгованість за необліковану електричну енергію;

- 1 388,07 грн - 3% річних;

- 301,57 грн - інфляційна складова боргу;

- 4 548,96 грн - судовий збір.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Справу фактично передано судді по реєстру 03.09.2021.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи-відповідача у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 13.09.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження).

Оскільки розгляд справи відбувався в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались.

На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК України/).

Доводи позову

В обґрунтування позовних вимог вказується, що 28.03.2012 між ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», та ОСОБА_1 укладено договір про постачання електричної енергії № 32311 з о/р НОМЕР_2 .

В позові зазначається, що з 01.01.2019 розподіл електричної енергії на об`єкт за адресою: АДРЕСА_3 здійснюється на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії до умов якого приєднано відповідача, згідно з п. 4 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 на умовах договору про постачання електричної енергії з особовим рахунком № НОМЕР_2 .

Зі слів позивача, 25.03.2021 уповноваженими представниками позивача в присутності представника Споживача (відмовився називати прізвище) на об`єкті за адресою: АДРЕСА_3 зафіксовано порушення пп. 6, п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем ПВС 4х4 (на нижніх губках автомату вводу з фази «А» та з фази «В») приховано, виявити яке під час контрольного огляду, можливості не було.

Зазначається, що вказане порушення було зафіксовано в акті про порушення № 04846 від 25.03.2021, з яким представник споживач був ознайомлений.

Як вказує позивач, 06.04.2021 на адресу споживача було направлено лист № 3/01/3/10251 від 01.04.2021 з запрошенням на засідання комісії, яке було призначено на 13.05.2021 о 10 год. 45 хв. за адресою: м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 1а, каб. 210, однак на таке засідання ані споживач, ані його представник не з`явилися.

Відповідно до протоколу № 797 від 13.05.2021 комісією на засіданні було прийнято рішення здійснити нарахування відповідачу за необліковану електричну енергію за період з 26.03.2020 по 25.03.2021 згідно з п. 8.4.12 ПРРЕ та за формулою № 8 ПРРЕ, що діяли на момент засідання комісії.

Так, обсяг необлікованої електричної енергії, донарахованої відповідачу, склав 106 653,00 квт/год на суму 301 574,42 грн з ПДВ, що підтверджується розрахунком вартості електроенергії, спожитої без обліку за актом про порушення.

При цьому, в позові вказується, що оскільки представник споживача не був присутній на засіданні комісії з розгляду акту про порушення, позивачем на адресу відповідача був направлений лист з копіями протоколу, розрахунку і рахунку на оплату, однак у встановлений п. 8.2.7 ПРРЕЕ строк, відповідач заборгованість не оплатив.

У зв`язку з такими обставинами позивач просить захистити порушені права та майнові інтереси, ухваливши рішення про задоволення позовних вимог.

Щодо правової позиції відповідача

Станом на день винесення рішення відзив на позовну заяву не надійшов.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

З інформації, наданої з реєстру територіальної громади м. Києва вбачається, що з 22.12.2005 місцем реєстрації відповідачки є: АДРЕСА_4 (а.с. 65).

Як вбачається з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 65696 від 09.05.2023, відповідач ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 15.12.2021 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 79-80).

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка …> надсилається …> разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням …> за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з п. 5 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2022 № 265, громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, які на законних підставах постійно або тимчасово проживають на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання та прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати/зареєструвати його.

За змістом п. 4 вказаного Порядку особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Судова кореспонденція є офіційною, тому повинна надсилатися саме за адресою зареєстрованого місця проживання або, як виняток, на адресу, зазначену самим учасником справи - адресатом (ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

Суд направляв на зареєстровану адресу відповідача копію ухвали про відкриття провадження з копіями позовної заяви та доданих до неї документів. Таким чином, суд виконав покладений на нього обов`язок інформувати учасників справи про її розгляд.

Відповідач кореспонденцію суду не отримав, а листи повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну проживання» (а.с. 77, 98, 103-105).

Вживаючи всіх залежних від суду заходів задля повідомлення відповідача, 14.03.2023 (а.с. 76) та 29.03.2024 суд зробив оголошення для відповідача про розгляд даної справи на офіційному сайті судової влади (а.с. 102; https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/gromadyanam/111/1580687/).

Оцінюючи можливість розгляду справи за таких обставин, суд виходить з того, що відповідно до ст. 55 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (далі - Конвенція) держава має позитивні зобов`язання перед людиною забезпечувати розгляд справи у розумний строк. Особа, яка звертається до суду, має законні очікування, що справу буде розглянуто. Поведінка відповідача не може стати на заваді обов`язку суду розглянути справу.

Однак з гарантій ст. 6 Конвенції випливає як право позивача на розгляд справи у розумний строк, так і право відповідача знати про судове провадження проти нього.

Суд звертає увагу, що одержання учасником справи належно надісланої судової кореспонденції перебуває поза сферою контролю суду. В свою чергу особа, яка зареєструвала свої місце проживання за певною адресою, діючи розумно та добросовісно, повинна дбати про те, щоб мати змогу отримувати надіслану їй кореспонденцію своєчасно. У разі виникнення перешкод, адресат міг, зокрема, подати заяву про пересилання або доставку адресованих йому поштових відправлень на іншу адресу. Це передбачено п.п. 108, 109 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270.

Отже, для добросовісного адресата є механізм забезпечення права на отримання офіційної кореспонденції незалежно від того живе він чи ні за певною адресою. Натомість у суду немає жодного механізму забезпечити вручення судової кореспонденції учаснику справи, який не бажає її отримувати або не проживає за зареєстрованою адресою. З огляду на це, неотримання судової кореспонденції відповідачем не може бути перешкодою для розгляду справи.

Відповідно до ч. 9 ст. 130 ЦПК України особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Однак процесуальне законодавство не визначає наслідків невручення повістки-повідомлення з причин закінчення строку зберігання. В т.ч. жодними законами чи підзаконними актами не передбачено, скільки разів суд має перенаправляти кореспонденцію на єдину відому (офіційну) адресу, з якої вона повертається без вручення, для того щоб особа вважалась такою, що повідомлена.

Зважаючи на те, що відповідача належним чином повідомлено про розгляд справи (за зареєстрованим місцем проживання а також шляхом оголошення через сайт судової влади), незалежно від того чи отримав відповідач адресовану йому кореспонденцію, суд вважає, що гарантії ст. 6 Конвенції щодо відповідача дотримано і справу може бути розглянуто по суті.

Будь-яких заяв від відповідача не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити його правову позицію щодо предмета спору.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 28.03.2012, між ПАТ «Київенерго» та ОСОБА_1 , було укладено договір про постачання електричної енергії № 32311 (а.с. 32-37), п. 1 якого передбачено, що постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об`єктами споживача згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід`ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід`ємною частиною.

Зі змісту додатку до договору постачання електричної енергії № 32311 від 28.03.2012 (а.с. 38) вбачається, що найменуванням об`єкта підключення є: нежиле приміщення ГРЩ ж/б від АДРЕСА_5 (цілодобово, без вихідних).

Згідно даних витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань приватне акціонерне товариства «ДТЕК «Київські електромережі» є правонаступником публічного акціонерного товариства «Київенерго» (а.с. 21-24).

Також до позову долучено Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (а.с. 48-49), положеннями п. 1.1, 2.1 якого передбачено, що цей договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу електричної енергії споживачам як послуги Оператора системи розподілу. Цей договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання Споживача до умов цього договору згідно з заявою приєднання , що є додатком 1 до цього договору. Оператор системи розподілу надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії, параметри якості якої відповідають показникам, визначеним кодексом системи передачі, затвердженим Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 309 та Кодексом систем розподілу, затвердженим Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 310 (зі змінами та доповненнями) з об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в паспорті точки/точок розподілу електричної енергії за об`єктом споживача, який є Додатком 2 до цього договору, та в особовому рахунку споживача, облікових базах Оператора системи розподілу.

25.03.2021 інженером ТА ОСОБА_3 , провідним інженером ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , електромонтажником ОСОБА_6 та представником споживача (невстановлена особа) складено акт № 04846 (а.с. 50) про те, що проведеною перевіркою встановлено, що в АДРЕСА_3 було порушено, зокрема, п.п. 6, п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем ПВС 4х4 (на нижніх губках автомату вводу з фази «А» та з фази «В») приховано, виявити яке під час контрольного огляду, можливості не було.

26.03.2023 інженером ТА ОСОБА_3 , провідним інженером ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , електромонтажником ОСОБА_6 та представником споживача (невстановлена особа) складено акт № 04846 (а.с. 51) про усунення порушення ПРРЕ, в якому вказано, зокрема, що для усунення порушення виконано такі заходи:

- самовільне підключення - відключено, демонтовано;

- проведено технічну перевірку ТПД № 002333 від 26.03.2021;

- опломбовано захисний екран № 21620957, 21620049.

В той же день, 26.03.2023, інженером ТА ОСОБА_3 , провідним інженером ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , та представником споживача (невстановлена особа) складено акт № ТПД 002333 технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії (ВОЕ) до 1000В за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 52).

01.04.2021 ДТЕК «Київські Електромережі» направило відповідачу повідомлення про засідання комісії з розгляду актів порушень з інформацією про дату, час та місце проведення (а.с. 53).

За змістом протоколу № 797 від 13.05.2021 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 04846 від 25.03.2021 (а.с. 55), вирішено, зокрема, нарахування провести згідно з п. 8.4.12 та за формулою № 8 порядку, визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ; період нарахування: з 26.03.2020 по 25.03.2021; потужність 24,35 кВт; коефіцієнт: 1; тривалість роботи струмоприймачів протягом доби: 12 год/7 днів. Всього підлягає до сплати:

- 301 574,42 грн - за недовраховану електроенергію.

18.05.2021 ДТЕК «Київські Електромережі» направило відповідачу копію протоколу засідання комісії з розгляду акту про порушення № 04846 від 25.03.2021, копію розрахунку та рахунок для оплати (а.с. 59-60).

До позовної заяви також долучено розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку з актом порушень від 25.03.2021 № 04846 (а.с. 56), акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності (а.с. 39), розрахунок втрат електроенергії в мережі споживача (а.с. 40), таблицю з паспортними та розрахунковими значеннями (а.с. 41), обсяги постачання електричної енергії споживачу (а.с. 42), порядок участі споживача в графіках обмеження електроспоживання та графіках відключень (а.с. 43), однолінійну схему електропостачання (а.с. 44), перелік територіально відокремлених площадок (а.с. 45), терміни проведення планових повірок розрахункових засобів обліку (а.с. 46), графік зняття показань засобів обліку електричної енергії (а.с. 47), витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 21-24), статут ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затверджений протоколом № 1/2020 річних загальних зборів акціонерів від 17.04.2020 (а.с. 25-31).

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Відповідно до ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - Правила), на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

У п. 1.1.2 Правилах встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.

Пунктом 8.2.6 Правил передбачено, що акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п. п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень:

- порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

- пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб).

Згідно з п. 8.4.7 Правил розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з:

вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год);

величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год);

кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

За змістом п.п. 1 п. 8.4.8 Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів.

Судом встановлено, що 25.03.2021 за адресою м. Києві по вул. Чигоріна, 55, представниками ПрАТ «ДТЕК «Київські Електромережі» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем ПВС 4х4 (на нижніх губках автомату вводу з фази «А» та з фази «В») приховано, виявити яке під час контрольного огляду, можливості не було.

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 04846 від 25.03.2021, що підписаний представниками електропостачальника.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Тобто, належним виконанням зобов`язання з боку відповідача в даному випадку є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання.

Відповідно до ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом.

За змістом постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19 (провадження № 12-95гс20) у процесуальному та матеріальному законодавстві передбачено обов`язок доказування, який слід розуміти як закріплену міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах. Цей склад фактів визначається нормою права, що регулює спірні правовідносини. Відповідно, звертаючись із позовом на захист свого порушеного права, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами підстави виникнення в боржника обов`язку та зміст цього обов`язку згідно з нормами права, що регулюють спірні правовідносини. У свою чергу процесуальні обов`язки відповідача полягають також у здійснені ним активних процесуальних дій, наведенні доводів та наданні доказів, що спростовують існування цивільного права позивача. Тож виходячи з принципу змагальності сторін у процесі на позивача за загальним правилом розподілу тягаря доказування не може бути покладено обов`язок доведення обставин, за які відповідає відповідач, зокрема, якщо відповідач нехтує своїми процесуальними обов`язками.

Судом встановлено, що згідно з розрахунком позивача заборгованість відповідача за необліковану електричну енергію за період з 26.06.2021 по 20.08.2021 складає 301 574,42 грн на яку нараховано 1 388,07 грн - 3% річних та 301,57 грн інфляційних.

Статтею 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Оскільки, відповідач грошове зобов`язання належним чином не виконала за період з 26.06.2021 відповідачу правомірно нараховано інфляційні втрати у розмірі 301,57 грн, та 3% річних у розмірі 1 388,07 грн.

Суд зазначає, що відповідач не скористався своїм процесуальним правом, передбаченим ст. 178 ЦПК України, доводів позивача про таку заборгованість не спростував, контррозрахунку заборгованості не зробив, доказів сплати заборгованості не подав.

Зважаючи на викладене, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» підлягають задоволенню.

Щодо судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судом встановлено, що позивач при зверненні до суду з позовом у даній справі сплатив 4 548,96 грн судового збору, що підтверджується платіжним дорученням № 2167457 від 26.08.2021 (а.с. 10).

З урахуванням задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 4 548,96 грн судового збору, сплаченого за подання позовної заяви.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 2-13, 76-83, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) на користь приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (; адреса: 04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20):

- 301 574,42 грн (триста одна тисяча п`ятсот сімдесят чотири гривні сорок дві копійки) заборгованості за необліковану електричну енергію;

- 301,57 грн (триста одна гривня п`ятдесят сім копійок) інфляційної складової боргу;

- 1 388,07 грн (одна тисяча триста вісімдесят вісім гривень сім копійок) 3% річних;

- 4 548,96 грн (чотири тисячі п`ятсот сорок вісім гривень дев`яносто шість копійок) судового збору.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України)

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч. 1 ст. 273 ЦПК України).

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 2 ст. 273 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич