ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2533/24
26 квітня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді - Осіпенко Л.М.
за участю секретаря судового засідання - Дубінкіної М.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в обгрунтування якого зазначив, що з 26 грудня 2006 року перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , який зареєстрований Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції Житомирської області, актовий запис №938. Позивач в своїй заяві зазначив, що вони з відповідачкою вже більше шести років не проживають разом, припинили шлюбні стосунки, не ведуть спільне господарство. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим і суперечить його інтересам. На примирення не згоден. Просить суд розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачкою.
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 30 жовтня 2023 року справу передано за підсудністю до Дарницького районного суду міста Києва за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідачки.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 05 січня 2024 року відкрто провадження по вказаній справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, проти заочного рішення не заперечував.
Відповідачка у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином; про причини неявки не повідомила, правом на подання відзиву не скористалась. Наділсані на адресу відповідачки потові відправлення повернулись з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". У зв`язку з цим відповідачка повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Дарницького районного суду міста Києва (а.с.47, 56).
За згодою позивача суд постановлено ухвалу про заочний розгляд справи відповідно до ст. 280, ст.281 ЦПК України.
У зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Відповідно до ст.109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Судом встановлено, що 26 грудня 2006 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції Житомирської області, зареєстровано шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що зроблено актовий запис №938 та видано свідоцтво про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_1 , у якому зазначено, що після реєстрації шлюбу дружині ОСОБА_3 присвоєно прізвище чоловіка - ОСОБА_4 (а.с. 15).
Проте, відповідачка у встановленому законом порядку не вчинила дій для зміни прізвища та отримання нового паспорту. Зазначена обставина підтверджується копією паспорту відповідачки, витягом з Єдиного державного демографічного реєстру, а також копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 , у якому батьками зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_6 .
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була усиновлена позивачем та відповідачкою, про що 15 січня 2021 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Мукачеву Мукачівського міськрайонного управління управління юстиції Закарпатської області було видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 12).
Усиновлена дитина сторін на день вирішення справи досягла повноліття. Спільних неповнолітніх дітей сторони не мають.
Сторони були зареєстровані за різними адресами. Відповідачка вибула з зареєстрованого місця проживання 04.01.2021 року. Шлюбні відносини між сторонами припинилися. Позивач не бажає зберігати шлюб з відповідачкою.
За встановлених обставин суд вважає, що шлюб сторін є формальним, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, а після розірвання шлюбу не будуть порушені права сторін, а також права їх повнолітньої дитини.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється в наслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе. Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги заяву позивача, суд вважає, що причини, що спонукають його наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу може бути розціненим як примушеня до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч. 2 ст. 114, абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Керуючись ст.ст. 12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - задовольнити.
Розірвати шлюб укладений, ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , яка у зв`язку з реєстрацією шлюбу обрала прізвище чоловіка - ОСОБА_4 , зареєстрований 26 грудня 2006 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міськрайонного управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 938.
Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Дарницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Л.М. Осіпенко