Справа № 462/2358/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2024 року Залізничний районний суд м.Львова у складі головуючого судді Іванюк І.Д., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяною неналежним виконанням договору підряду,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся 19.03.2024 року до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача шкоду, заподіяну йому неналежним виконанням договору підряду в розмірі 167000 грн, а також судові витрати. Свої вимоги мотивує тим, що 17.05.2022 року між ним та ФОП ОСОБА_2 був укладений договір підряду № 17.05. Згідно із вказаним договором ФОП ОСОБА_2 зобов`язався виконати роботи з ремонту квартири позивача АДРЕСА_1 . Вартість робіт згідно із п. 3.1 Договору становила 575484 грн. У процесі проведення ремонтних робіт на вимогу підрядника ОСОБА_2 окрім вказаної у договорі суми, ним було додатково оплачено роботи із встановлення шумоізоляції на суму 22278,00 грн. та сплачено кошти за самовирівнювальну стяжку під вінілову підлогу у розмірі 6554,00 грн. Незважаючи на проведену ним згідно із договором оплату за проведення ремонтних робіт, підрядник ОСОБА_2 та субпідрядники, яких останній залучав до проведення ремонтних робіт неналежно виконували вказані роботи. З березня по травень 2023 року підрядник та субпідрядники на вимогу позивача виправляли допущені недоліки, а саме: перефарбовували стіни у кімнатах та коридорі та інше. Так як видимі недоліки виконавцями робіт були ліквідовані, то 02.05.2023 року між ним та ОСОБА_2 був підписаний акт приймання-передачі виконаних робіт. Однак через деякий час після підписання акту, а саме ближче до опалювального сезону, ним були виявлені приховані недоліки у проведеному ремонті, про які він не міг знати на момент підписання Акту і які були виявлені під час подальшої експлуатації квартири ним та членами його родини, а саме: не проведено труби для встановлення датчика терморегулятора підлоги з підігрівом, не підведено провід електромережі до місця встановлення терморегулятора, для виправлення яких потрібно 45000,00 грн; не встановлено труби нагріву від котла до бойлера непрямого нагріву, для виправлення чого потрібно повністю міняти сантехніку, що оцінюється у 30000,00 грн; не підключено до електромережі котел, вартість чого становить 2000,00 грн; неякісно зроблені стінні отвори у спальні та коридорі зліва, а саме: з усіх розеток, вимикачів, з виводу під домофон та з виводу під терморегулятор - дме повітря і у квартирі постійні перетяги, для усунення чого потрібно 40000,00 грн; не встановлені фільтри для очистки води та для усунення недоліку потрібно 15000,00 грн; у квартирі встановлені радіатори меншої потужності, ніж потрібно, які не обігрівають квартиру зимою та для усунення недоліків необхідно 35000,00 грн. Таким чином, у зв`язку з неналежним виконанням договору підряду ОСОБА_2 , а саме невчасним та неякісним ремонтом з багатьма недоліками, позивачу була заподіяна майнова шкода в розмірі 167000 грн. За наведеного, просить позов задовольнити.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 20.03.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення /виклику/ сторін.

Відповідач ОСОБА_2 17.04.2024 року скерував на адресу суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що належним чином виконав всі ремонтні роботи. У акті приймання-передачі від 02.05.2023 року відсутні будь-які відомості щодо наявності недоліків у виконаних роботах, дефектні акти не складались. У поданій заяві відсутні також відомості про те, які причини і обсяги пошкоджень не встановлено, хто виконував ці роботи, чи є ці недоліки порушенням гарантійних зобов`язань відповідачем, не доведено, що такі недоліки не можливо встановити під час приймання робіт. За наведеного відсутні належні та допустимі докази на підтвердження вимог позивача, а сам договір підряду, розписка про отримання грошових коштів та скріншоти електронного листування жодним чином не підтверджують факту некісного проведення ремонтних робіт. Також необґрунтованою і не підтвердженою доказами є визначена позивачем сума відшкодування. Такі роботи, як встановлення труби нагріву від котла до бойлера не були обумовлені договором. Водночас щодо не проведення датчика терморегулятора до підлоги з підігрівом та не встановлення проводу електромережі до місця встановлення регулятора не було передбачене вказаною моделлю. З приводу розеток та вимикачів зазначив, що саме на вимогу позивача встановив такі на утеплюючий матеріал, що дає ефект перетягу. Також зазначив, що оскільки договір на виконання ремонтних робіт укладався між позивачем та ним, як суб`єктом господарювання, а саме ФОП ОСОБА_3 , а тому він є неналежним відповідачем у вказаній справі та просив у позові відмовити.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Водночас у своїй постанові від 03 серпня 2022 року у справі № 352/54/19, провадження № 61-9596св21 ВС зазначив, що примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «адресат відсутній», з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у матеріалах справи відсутні.

Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін, оцінивши подані докази, дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Із змісту ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що між ФОП ОСОБА_2 (підрядником) та ОСОБА_1 (замовником) було укладено договір підряду №17.05 від 17.05.2022 року, згідно з яким підрядник зобов`язується виконати за завданням замовника роботи з ремонту квартири АДРЕСА_1 , а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи. Відповідно до п.7.1 договору, підрядник несе відповідальність за якість використаних матеріалів та їх відповідність державним стандартам та технічним умовам, що діють в Україні. (а.с.9-13).

Відповідно до додатку №1 до договору підряду №17.05 від 17.05.2022 року між ФОП ОСОБА_2 (підрядником) та ОСОБА_1 (замовником), підрядник виконує за завданням замовника роботи, а саме: дизайн проект, демонтажні роботи, монтажні роботи, монтаж електричної мережі матеріал кабель, автомати, монтаж сантехнічних труб, тепла підлога та матеріал (30% від площі), заливання стяжки, монтаж стелі( гіпсокартон 12,5мм), натяжна, малярні роботи, ґрунтування стін, монтаж плитки та матеріал клей, фуги, монтаж підлогового покриття (плитка, ламінат), закупівля матеріалів, доставка матеріалів, пофарбування стін, стелі робота та матеріал, монтаж сантехнічних меблів, монтаж кінцевої фурнітури, світильників, вивіз сміття, авторський нагляд за об`єктом (а.с.14).

Згідно з актом приймання-передачі виконаних робіт до договору підряду №17.05 від 02.05.2023 року сторони договору засвідчили факт прийому замовником роботи, виконаної підрядником. Замовник здійснив перевірку виконаної підрядником роботи і підтвердив, що робота виконана належним чином у відповідності до умов договору (а.с.15).

Згідно із ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Стаття 853 ЦК України визначено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Водночас, відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Згідно з частиною третьою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати, зокрема безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.

У відповідності до ч.4 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів», за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Пунктом 12 та пунктом 15 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено такі поняття, як недолік та істотний недолік.

Недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем).

Істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками, зокрема є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частина перша, друга статті 614 ЦК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Тлумачення статті 22, 614, 623 ЦК України свідчить, що презумпція вини особи має бути спростована тільки за умови, якщо буде встановлено, що саме внаслідок дій або бездіяльності конкретної особи завдано збитків. Тому тільки за умови встановлення конкретної особи, яка завдала збитків, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність збитків та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 16 червня 2022 року у справі № 569/20510/19 (провадження № 61-13787св20)).

На підтвердження факту та розміру заподіяної йому майнової шкоди позивачем надано знімки екрану з соціальної мережі, на яких задокументовано діалог між підрядником та замовником (а.с.16-88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Водночас суд зазначає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що описані ним недоліки взагалі наявні, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача (невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором підряду) та виявленими недоліками, а також не надано доказів на підтвердження розміру заподіяної шкоди.

Окрім того суд зазначає, що договір підряду №17.05 від 17.05.2022 року укладено між ФОП ОСОБА_2 (підрядником) та ОСОБА_1 (замовником). З вказаного договору вбачається, що у спірних правовідносинах відповідач ОСОБА_2 діяв саме як ФОП - суб`єкт господарювання. Позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем, чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляв.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом із тим, установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутності визначенні процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у подові до такого відповідача.Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18), від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (провадження № 14-178цс18), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (провадження № 14-392цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18), від 05 травня 2019 року у справі № 554/10058/17 (провадження № 14-20цс19).

Із врахуванням наведеного, суд дійшов висновку про необхідність у позові відмовити.

Крім того, оскільки у задоволенні позовних вимог позивача відмовлено, тому відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.

На підставі ст.ст. 2, 4, 12, 13, 81, 82, 141, 258-259, 263-265, 273, 274, 354-355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяною неналежним виконанням договору підряду- відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Львівського апеляційного.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи :

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Суддя Іванюк І.Д.