Справа № 212/5683/24
У Х В А Л А

05 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Дехти Р.В., за участі секретаря судового засідання Колісник К.Е., порядку ч.2 ст.247ЦПК України за відсутності учасників справи та без здійснення фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду, в місті Кривому Розі цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Русавська Тамара Василівна про визначення частки спадкодавця у праві спільної сумісної власності,

ВСТАНОВИВ:

Первісно представник позивача адвокат Ратушна О.В. звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) в праві спільної сумісної власності подружжя на жилий будинок А-1, житловою площею 25,9 кв.м., загальною площею 43,7 кв.м. та земельну ділянку розміром 600 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , становила 1/2 частину.

03.09.2024 року через систему «Електронний суд» до суду надійшла заява представника позивача адвоката Ратушної О.В. про уточнення предмету позову, в якій вона просить: 1) визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) в праві спільної сумісної власності подружжя на жилий будинок А-1, житловою площею 25,9 кв.м., загальною площею 43,7 кв.м. та земельну ділянку розміром 600 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , становила 1/2 частину; 2) визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 частку жилого будинку А-1, житловою площею 25,9 кв.м., загальною площею 43,7 кв.м. з господарчими побудовами (2/3 глинобитна та 1/3 цегляна літня кухня Б, глинобитний сарай В, цегляні: погріб Г, вбиральня Д, сарай Е, гараж Ж, огорожа (паркан) № 1-4, замощення ІІ, водоколонка І) та на 1/4 частку земельної ділянки розміром 600 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті його батька - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання сторони, представники сторін не з`явилися, представники сторін просили суд розглянути справу за їхньої відсутності.

Вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали поданої заяви, суд дійшов висновку про прийняття її до розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі №922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Подібні правові висновки наведені у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20.

Також у вказаній постанові суд касаційної інстанції зазначив, що заміна позовних вимог іншими вимогами та /або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

У даному випадку позивачем доповнено позовні вимоги новими вимогами, тобто змінено предмет позову, що не суперечить вимогам ч. 5 ст. 49 ЦПК України.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне прийняти заяву про зміну предмету позову до розгляду.

Керуючись ст.ст.49,258,260,261ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду заяву про зміну предмета позову, в якій представник позивача просить суд: 1) визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) в праві спільної сумісної власності подружжя на жилий будинок А-1, житловою площею 25,9 кв.м., загальною площею 43,7 кв.м. та земельну ділянку розміром 600 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , становила 1/2 частину; 2) визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 частку жилого будинку А-1, житловою площею 25,9 кв.м., загальною площею 43,7 кв.м. з господарчими побудовами (2/3 глинобитна та 1/3 цегляна літня кухня Б, глинобитний сарай В, цегляні: погріб Г, вбиральня Д, сарай Е, гараж Ж, огорожа (паркан) № 1-4, замощення ІІ, водоколонка І) та на 1/4 частку земельної ділянки розміром 600 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті його батька - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити відповідачу, що він має право надати відзив на позовні вимоги зі зміненим предметом позову у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про зміну предмету позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, що згідно з ч. 6 ст. 53 ЦПК України вона має права та обов`язки, визначені у статті 43 цього Кодексу та її право подати письмові пояснення щодо зміненого предмету позову, в яких слід викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом (абз.2 ч.8ст. 14 ЦПК України).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud0413/.

Копію ухвали надіслати сторонам у справі за допомогою ЄСІТС «Електронний кабінет», а у разі відсутності на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Р. В. Дехта