Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/534/24
Провадження № 2/382/402/24
УХВАЛА

19 листопада 2024 року Яготинський районний суд Київської області

у складі:

головуючого судді Савчака С.П.,

секретар судового засідання Голованова В.І.,

за участі:

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засiданнi в м. Яготин Бориспільського району Київської області в порядку загального позовного провадження цивiльну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спільне майно подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , за яким просить: - витребувати з чужого незаконного володіння, а саме з володіння ОСОБА_3 , розташований по АДРЕСА_1 з господарськими будівлями і спорудами; - скасувати запис про реєстрацію права власності на індивідуальний житловий будинок садибного типу АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 ; - визнати розташований по АДРЕСА_1 існуючий індивідуальний житловий будинок садибного типу № НОМЕР_1 з господарськими будівлями і спорудами об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ; - визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_3 право власності, за кожним на1/2 ідеальну частку у індивідуальному житловому будинку садибного типу АДРЕСА_1 без реального його поділу; - визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_3 право власності, за кожним на 1/2 ідеальну частку у земельній ділянці для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0,0736 га з кадастровим номером № :06:020:0047, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 без реального її поділу.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що під час перебування у шлюбі з 23 липня 2004 року по 01 квітня 2013 року сторони придбали недобудований будинок АДРЕСА_2 . У період перебування у шлюбі подружжя за спільні кошти та власною працею позивача повністю закінчили будівництво будинку у 2008 році та почали в ньому проживати, позивач проживав до 2013 року, а відповідачка з дітьми до 2018 року. Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 16.09.2014 року спірний будинок було визнано об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, як недобудований, хоча на той час будівництво будинку було повністю ними завершено. Закінчений будівництвом спірний будинок позивач спільно з відповідачкою намагалися ввести в експлуатацію, однак їм було відмовлено, в зв`язку з чим право власності не було зареєстровано. На даний час право власності на весь спірний будинок, без згоди позивача, зареєстровано за відповідачкою на підставі договору дарування, оскільки, у 2010 році відповідачка приватизувала земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0,0736 га з кадастровим номером № :06:020:0047, яку у 2014 році подарувала своєму батьку ОСОБА_4 , після чого ОСОБА_4 як забудовник ввів спірний будинок в експлуатацію та зареєстрував на нього право власності та у 2017 році подарував будинок і земельну ділянку відповідачці.

Ухвалою суду від 11.04.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 10.05.2024 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду, задоволено клопотання позивача та витребувано у приватних нотаріусів договори дарування земельної ділянки та житлового будинку. Викликано в судове засідання свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за клопотанням позивача.

Свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 допитувалися в судовому засіданні.

Від позивача до суду надійшла заява про повторний допит свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Крім того, в заяві позивач просить допитати його як свідка та витребувати у Комунального підприємства Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» технічну документацію, технічні паспорти, правовстановлюючі документи або їх копії на спірний житловий будинок. Заява позивача обґрунтована тим, що лише під час допиту свідка ОСОБА_5 позивач довідався про те, що в матеріалах архівної справи в БТІ перебувають документи щодо проведення свідком технічної інвентаризації цього будинку у 2012 році у зв`язку з підготовкою документів для введення його в експлуатацію. Позивач не може самостійно надати їх у зв`язку з відсутністю їх у нього.

Свідок ОСОБА_5 не був допитаний щодо обставин виявлення ним об`єктів нерухомості під час інвентаризації, скільки всього було об`єктів нерухомості, інших господарських будівель і споруд. Свідок ОСОБА_6 надав поверхово показання, які не відповідають письмовим доказам та допустив замовчування окремих фактичних обставин справи.

Від представника відповідача до суду надішли заперечення щодо клопотань позивача зазначених в заяві. Представник просить відмовити в їх задоволенні, оскільки саме в підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик свідків. Саме до позовної заяви додаються докази та заяви позивача про витребування доказів. 10.05.2024 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження, а позивач з заявою звернувся лише 11.10.2024 року. Позивач не надав доказів того, що здійснив всі залежні від нього дії спрямовані на отримання ним вказаного доказу. Свідки були допитані, позивач під час первинного допиту свідків отримав відповіді на поставленні ним питання та свідки повідомили про всі відомі їм обставини у даній справі, а тому повторний допит їх є недоцільним. Клопотання позивача про його допит як свідка подане не до і не під час підготовчого засідання.

В судовому засіданні позивач підтримав подану ним заяву, а представник позивача заперечила щодо її задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Дійсно клопотання позивача зазначене в заяві про витребування доказів не подано разом з позовною заявою. В судовому засіданні 25.09.2024 року під час допиту свідка ОСОБА_5 він повідомив, що проводив інвентаризацію спірного будинку в 2012 році та документи щодо землі, дозволів на будівництво мають бути в архівній справі БТІ в якій він тоді працював.

Позивач довідався про наявність документів щодо проведення інвентаризації спірного будинку під час допиту свідка ОСОБА_5 після подання ним позову до суду. Докази, які б це заперечували відсутні. У зв`язку з зазначеним позивач не міг і подати клопотання про витребування доказів щодо проведення інвентаризації, оскільки не знав про їх існування, а тому клопотання про витребування доказів слід задовольнити.

Відповідно до ч. 12 ст. 230 ЦПК України свідок може бути допитаний повторно в тому самому або наступному засіданні за його власною заявою, заявою сторін та інших учасників справи або з ініціативи суду.

ЦПК України не визначає, які підстави існують для необхідності повторного допиту свідка зазначаючи лише, що це можливо за заявою свідка, заявою сторін, інших учасників або з ініціативи суду. Отже, слід задовольнити заяву позивача про повторний допит свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Відповідно до ч. 1 ст. 234 ЦПК України якщо сторона, третя особа, їх представники заявляють, що факти, які мають значення для справи, їм відомі особисто, вони за їхньою згодою можуть бути допитані як свідки згідно із статтями 230-232 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 91 ЦПК України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Саме заява про виклик свідка може бути подана до або під час підготовчого судового засідання. ЦПК України не передбачає подання такої заяви стороною про її допит як свідка про відомі їй особисто обставини справи до або під час підготовчого судового засідання. На це вказує також, і знаходження статті 234 ЦПК України в параграфі 3 під назвою «З`ясування обставин справи та дослідження доказів» глави 6 «Розгляд справи по суті». Отже, можливість допиту сторони під час судового розгляду можливий і без подання нею заяви про її допит до або під час підготовчого судового засідання, а тому заяву про допит позивача, як свідка слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 83, 84 ,230, 234, 259-261, 351-355 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в частині повторного допиту свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 задовольнити.

Викликати в судове засідання свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Заяву ОСОБА_1 в частині його допиту як свідка задовольнити та допитати його про відомі йому особисто обставини справи.

Заяву ОСОБА_1 в частині клопотання про витребування у Комунального підприємства Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» технічної документації на будинок задовольнити.

Витребувати у Комунального підприємства Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» інвентаризаційну справу з усією технічну документацію, в тому числі з технічними паспортами на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати керівника/начальника Комунального підприємства Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» надати вказану інвентаризаційну справу протягом 5-ти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Копію зазначеної ухвали направити/видати учасникам, свідкам та направити до виконання Комунальному підприємству Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації».

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена та підписана 21.11.2024 року.

Суддя С.П. Савчак