Справа №489/3380/22
Провадження №2/489/108/24
УХВАЛА

24 квітня 2024 м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Рум`янцевої Н.О.,

із секретарем судового засідання Ставратій Я.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гуменного Дмитра Юрійовича про призначення судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Бут Тетяна Вікторівна про визнання заповіту недійсним

встановив.

В провадженні Ленінського районного суду м. Миколаєва перебуває цивільна справа № 489/3380/22 (провадження № 2/489/622/23) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Бут Тетяна Вікторівна про визнання заповіту недійсним.

Представник позивача заявив клопотання про призначення комплексної судової психолого-почеркознавчої експертизи. Посилаючись на те, що для встановлення істини у справі та підтвердження справжності рукописного тексту та підпису, а також волевиявлення спадкодавці під час підписання заповіту необхідні спеціальні знання у сфері ідентифікації виконання рукописного тексту та спеціальні знання у сфері психології.

Представниця відповідача заперечувала проти клопотання.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Предметом дійсного позову є визнання недійсним заповіту від 27 липня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Бут Тетяною Вікторівною, складеного від імені ОСОБА_3 , за яким остання заповідала все належне їй майно ОСОБА_2 , зареєстрованого в реєстрі за № 300. Підставами позивач зазначає не підписання заповіту особисто померлою, відсутність волевиявлення ОСОБА_3 на складання такого документу, вчинення дії під психологічним тиском відповідача.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2 ) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як передбачено статтею 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Такий різновид експертизи, як психолого-почеркознавча, не належить до випадків обов`язковості призначення.

Крім того, відповідно до ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Що стосується клопотання позивача про призначення судової комплексної почеркознавчо-психологічної експертизи, то суд вважає за необхідним зазначити наступне.

Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 3 листопада 1998р. за № 705/3145, затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень».

Інструкцією встановлено, що комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Питання які регулюють призначені психологічної експертизи регулюються Главою VI Методики - «Психологічна експертиза».

6.1 Об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач; дорослого та похилого віку).

6.2 Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи.

6.3 Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

6.4 Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи:

індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

6.5 При проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою.

Відповідно до п.6.9-6.11 даної Інструкції для проведення дослідження орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), надає експерту можливість психологічного обстеження підекспертної особи та матеріали справи.

Для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати: медичну документацію, особову справу, шкільні характеристики і характеристики з місця роботи, свідчення співучнів, педагогів, колег, друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася. У свідченнях рідних та близьких повинні бути відображені особливості її розвитку та поведінки, умов життя, оточення, притаманні їй схильності, захоплення, інтереси. За наявності також надаються щоденники, листи, зразки творчості підекспертної особи.

Органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливу увагу слід приділити свідченням або відомостям про особливості поведінки підекспертної особи у проблемних ситуаціях (конфлікти, покарання, втрати тощо) та свідченням про особливості її емоційного стану в певних обставинах (безпосередньо у момент подій, у час, що передував подіям, а також після їх завершення).

Під час проведення психологічної експертизи досліджуються автентичні показання, тобто такі, які не залежать від будь-якого стороннього впливу або примусу.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Позивач не надав жодних матеріалів, які необхідні для проведення психологічної експертизи, що унеможливлює її проведення, так само як й доказів які б могли свідчити про наявність тиску на свободу волевиявлення померлої, що може стати підставою для призначення такої експертизи. Крім тверджень у позовній заяві, факт неадекватної поведінки, тиску з боку інших осіб, приймання ліків, які б могли вплинути на рішення ОСОБА_3 при складанні спірного заповіту, позивачем не надано.

Враховуючи зазначене суд вважає клопотання позивача щодо проведення комплексної психолого-почеркознавчої експертизи необґрунтованим, тому в частині проведення саме психологічної експертизи слід відмовити.

Щодо почеркознавчої експертизи.

Згідно п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

Позивач посилається на те, що його мати не підписувала заповіт, почерк та розпис відрізняються від тих, які є у його розпорядженні.

Враховуючи предмет спору та наявні у справі докази, а також те, що обставини цивільних справ з`ясовуються на засадах змагальності, тому суд вважає, що клопотання позивача про призначення судової експертизи підлягає частковому задоволенню. Вважає за необхідним призначити по справі судову почеркознавчу експертизу, оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання.

Для проведення експертизи позивачем надано низку документів, які містять зразки почерку та підпису, судом прийняті ті, в яких можна ідентифікувати особу підписанта.

Згідно ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у разі призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібен значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст. ст. 113 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

призначити в справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експерту Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Миколаїв, вул. 1 Воєнна, 2-А), попередивши експерта про кримінальну відповідальність відповідно до ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

На вирішення експерта поставити наступні питання:

- чи виконано підпис та рукописний текст у відповідному рядку «Цей заповіт прочитано мною уголос та підписано особисто» «Підпис: ОСОБА_3 » на оригіналі заповіту від 27 липня 2020 року складеного ОСОБА_3 та посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Бут Т.В., зареєстрованого в реєстрі за № 300, ОСОБА_3 чи іншою особою.

Попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі передбачені статтею 109 ЦПК України , у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

В розпорядження експерта надати:

1) оригінал заповіту від 27 липня 2020 року (додаток №1 до цивільної справи № 489/3380/22);

2) вільні зразки документів з підписами та почерком, виконаними ОСОБА_3 які містяться в матеріалах цивільної справи, а саме:

- копія автобіографії ОСОБА_3 , складена 10 січня 1977 року (аркуш справи 106);

- копія заяви про звільнення, подана на ім`я ГП НПКГ «Зоря-Машпроект» від інженера по організації і нормуванню праці ОСОБА_3 від 08.02.2007 (аркуш справи 107);

- копія особистого листа по обліку кадрів від 10.09.1977, заповнена рукописним текстом ОСОБА_3 (аркуш справи 108-110);

3) вільні зразки документів з підписами та почерком, виконаними ОСОБА_3 (додаток №2 до цивільної справи № 489/3380/22):

- протокол № 4 від 14.04.2018, сторінка 10, в графі «№ з/п 92, № кварт. 44, частка кв.м. 44,935 ОСОБА_3 «результати голосування («за», «проти», «утримався») «за» та в графі «підпис співвласника (представника) _______________» ;

- протокол № 2 від 12.03.2017, сторінка 11, в графі «№ з/п 92, № кварт. 44, частка кв.м. 44,935 ОСОБА_3 «результати «__» та в графі «підпис _______________»;

- протокол № 3 від 24.12.2017, сторінка 13, в графі «№ з/п 92, № кварт. 44, частка кв.м. 44,935 ОСОБА_3 «результати голосування («за», «проти», «утримався») «за» та в графі «підпис співвласника (представника) _______________»;

- протокол № 1 від 23.10.2016, сторінка 6, в графі «№ з/п 92, № кварт. 44, частка кв.м. 44,935 ОСОБА_3 «результати голосування («за», «проти», «утримався») «за» та в графі «підпис співвласника (представника) _______________»;

- протокол установчих зборів від 21.07.2016, сторінка 6, в графі «№ з/п 83, № кварт. 44, частка кв.м. 44,94 ОСОБА_3 «результати голосування («за», «проти», «утримався») «за» та в графі «підпис співвласника (представника) _______________».

Судові витрати пов`язані з проведенням експертизи покласти на ОСОБА_1 , зобов`язавши його протягом 5 днів з дня отримання повідомлення про вартість експертизи і реквізитів банку, сплатити їх.

Провадження по справі на час проведення судової експертизи зупинити.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст судового рішення складено «24» квітня 2024.

Суддя Н.О. Рум`янцева

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя: