Провадження №2-о/592/278/24

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м.Суми у складі: головуючого - судді Котенко О.А., за участю секретаря судового засідання Літовченко С.М., заявника ОСОБА_1 , представника заявника адвоката Нікітченко Є.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про видачу обмежувального припису,

УСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про видачу обмежувального примусу, яку обгрунтовує тим, що вона перебувала у шлюбі з ОСОБА_2 . Від шлюбу у них народилося двоє спільних дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Шлюбне життя між подружжям не склалося та з серпня 2022 року вона разом з дітьми стала проживати за адресою: АДРЕСА_1 . Рішенням Ковпаківського районного суду м.Суми від 15.06.2023 року шлюб між ними був розірваний та стягнуті аліменти на утримання дітей. Після розірвання шлюбу між ними була домовленість, що ОСОБА_2 забирає дітей на вихідним. Після того, як забирає сина до себе він налаштовує дитину проти матері і ОСОБА_5 не бажає до неї повертатися. Коли він забирає дитину до себе, він не слідкує за нею, віддає приглядати за сином сусідці. Без попередження матері ОСОБА_2 відпустив дитину у віці шести років гуляти по місту. Вказана обставина вимусила заявницю звернутися до поліції з розшуку дитини. В подальшому, ОСОБА_2 почав зловживати спиртними напоями та його поведінка і ставлення до неї та дітей, а особливо сина змінилося. Він почав звинувачувати колишню дружину, підвищувати голос та вести себе некоректно по відношенню до сина ОСОБА_5 . ОСОБА_2 постійно телефонує, часто у вечірній час, коли діти вже сплять. Перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_2 вчиняє відносно неї домашнє насильство, ображає її, висловлюється нецензурною лайкою, принижує, часто приходить в стані алкогольного сп`яніння. Під час неодноразових викликів працівники патрульної поліції проводили з ним роз`яснювальну роботу. Після розірвання шлюбу та стягнення аліментів ОСОБА_2 не допомагає у вихованню дітей, аліменти з 2023 року жодного разу не сплатив, всі витрати утриманню дітей та їх виховання покладені повністю на заявницю. Однак не зважаючи на це, він постійно приходить або телефонує, надсилає повідомлення з погрозами, вимаганням та створює неможливі умови для спілкування. Тому, заявниця вважає, що вона зазнає домашнього насильства від колишнього чоловіка ОСОБА_2 04.07.2024 року під час узгодженої зустрічі заявниці з її чоловіком для побачення з дитиною ОСОБА_2 почав ображати заявницю, поводив себе неадекватно, висловлювався в її бік нецензурною лексикою, чим спричинив емоційну невпевненість та нездатність захистити себе, тому заявниця викликала патрульну поліцію та 04.07.2024 року інспекторами складено два термінових заборонних приписи стосовно кривдника ОСОБА_2 . В подальшому, 08.07.2024 року ОСОБА_2 , незважаючи на заборонний припис від 04.07.2024 року продовжує телефонувати до заявниці в стані алкогольного сп`яніння та вимагає бачитися з дітьми. Вона постійно перебуває в стані емоційної напруги, боїться, що ОСОБА_2 знову прийде до неї та буде продовжувати свою неправомірну поведінку в присутності дітей, що негативно впливає на їх психологічний стан. Просить суд видати обмежувальний припис відносно ОСОБА_2 , строком на шість місяців, якому визначити наступні тимчасові обмеження його прав відносно ОСОБА_1 : заборонити ОСОБА_2 переслідувати ОСОБА_1 в будь-який спосіб та спілкуватися з нею та дітьми ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ; заборонити ОСОБА_2 наближатися на відстань ближче 500 м. до місця проживання ОСОБА_1 та дітей за адресою: АДРЕСА_2 .

Заявник та її представник у судовому засіданні вимоги заяви підтримали та просили їх задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився. Про час і місце судового розгляду ОСОБА_2 був повідомлений на офіційному сайті суду відповідно до вимог ч.11 ст.128 ЦПК України.

Суд заслухавши пояснення заявника та її представника, дослідивши докази у справі, дійшов такого висновку.

Суд установив, що ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з ОСОБА_2 . Від шлюбу у них народилося двоє дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Ковпаківського районного суду м.Суми від 15.06.2023 року шлюб між ними був розірваний. Цим рішенням суду з ОСОБА_2 стягнуті аліменти на утримання дітей. ОСОБА_1 з дітьми проживає окремо від ОСОБА_2 .

Заявниця ОСОБА_1 стверджує, що ОСОБА_2 зловживає алкоголем, часто приходить до неї та дітей в стані алкогольного сп`яніння, висловлюється нецензурною лайкою, вчиняє сварки.

Згідно з пунктами 3, 14 та 17 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Фізичне насильство - це форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 24 Закону до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить обмежувальний припис стосовно кривдника.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 1 Закону обмежувальний припис стосовно кривдника - це встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.

Відповідно до частини третьої статті 26 Закону рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків.

Оцінка ризиків - це оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи (пункт 9 частини першої статті 1 Закону).

Закон визначає, що видача обмежувального припису є заходом впливу на кривдника, який може вживатися лише в інтересах постраждалих осіб та у разі настання певних факторів та ризиків.

В постанові від 09.03.2023 року у справі №711/3693/22 Верховний Суд зауважує, що вирішуючи питання про наявність підстав для видачі обмежувального припису, суди мають встановлювати, яким формам домашнього насильства піддавався заявник, та оцінювати ризики продовження у майбутньому домашнього насильства у будь-якому його прояві. У кожному конкретному випадку суди мають враховувати фактичні обставини справи та письмові докази, а заявник має довести факт вчинення фізичного та психологічного насильства відповідно до Закону. Докази, що додають до заяви про видачу обмежувального припису, мають стосуватись місця вчинення домашнього насильства, ризиків безпеки постраждалої особи, вірогідність продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи, тобто докази мають стосуватись обґрунтованих побоювань з приводу того, що особа (кривдник) здатний вдатися до небезпечних проявів домашнього насильства у будь-якому його вигляді психологічному, фізичному, економічному, тощо. Це можуть бути докази застосування психологічного насильства, приниження гідності, жорстокого поводження з боку заінтересованої особи до заявника, катування, нелюдського поводження, що передбачає спричинення сильних фізичних та душевних страждань, тривалість та системність протиправної поведінки кривдника та докази того, що останній не усвідомлює серйозності негативних наслідків своїх дій, продовжує агресивні дії у відношенні до заявника, не бажає змінювати свою поведінку, а тому існує ризик продовження кривдником таких дій, а отже і необхідність застосування обмежувального припису є обґрунтованими.

За твердженнями заявниці 04.07.2024 року під час узгодженої зустрічі заявниці з ОСОБА_2 для побачення з дитиною ОСОБА_2 ображав її, вчинив конфлікт і заявниця вимушена була звернутися до органів поліції.

За зверненням ОСОБА_1 04.07.2024 року було видано два термінових заборонних приписи стосовно ОСОБА_2 , згідно з якими ОСОБА_2 було заборонено в будь-який спосіб контактувати з ОСОБА_1 та дитиною ОСОБА_6 з 04.07.2024 року по 09.07.2024 року (а.с.13,14).

За поясненнями ОСОБА_1 08.07.2024 року ОСОБА_2 в порушення термінового заборонного припису зателефонував їй, незважаючи на заборону, яка діяла до 09.07.2024 року.

Після 04.07.2024 року ОСОБА_2 з ОСОБА_1 не спілкувався безпосередньо, за місцем проживання заявниці та дітей не приходив. За твердженням заявниці ОСОБА_2 тричі їй зателефонував після 09.07.2024 року, але заявниця з ним не спілкувалася, на дзвінки не відповідала. Після 09.07.2024 року терміновий заборонний припис припинив свою дію.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 липня 2020 року у справі №753/10840/19 зроблено такий висновок: Видача обмежувального припису є обов`язковою в разі доказово обґрунтованого постійного використання у безпосередньому спілкуванні або переписці з колишнім чоловіком/дружиною та дітьми погроз, у тому числі фізичною розправою, вживанням щодо них ненормативної лексики, образ та приниження, які кваліфікуються як домашнє насильство у формі психологічного насильства.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення дій домашнього насильства не притягувався.

Суд установив, що після закінчення дії термінового заборонного припису ОСОБА_2 будь-яких протиправних дій відносно ОСОБА_1 та дітей не скоював, з заявницею особисто не спілкувався, за місцем проживання її та дітей не приходив.

Після 04.07.2024 року ОСОБА_1 до органів поліції не зверталася.

Під час розгляду справи не встановлені ризики, що ОСОБА_2 буде продовжувати неправомірну поведінку відносно заявниці та дітей. Судом не встановлено, що ОСОБА_2 постійно використовує у безпосередньому спілкуванні або переписці з заявницею та дітьми погрози, у тому числі фізичною розправою, вживає щодо них ненормативну лексику, ображає їх чи принижує. ОСОБА_1 не надала суду належних та беззаперечних доказів, які свідчать про те, що ОСОБА_2 порушив заборони, які були визначені терміновим заборонним приписом, доказів на підтвердження фактів вчинення психологічного або фізичного насильства щодо заявника після спливу дії термінового заборонного припису.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 293, 294, 350-1 350-8 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про видачу обмежувального припису стосовно ОСОБА_2 .

На рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення може бути подана апеляційна скарга до Сумського апеляційного суду. При оголошенні вступної та резолютивної частини судового рішення апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення підлягає негайному виконанню. Оскарження рішення суду не зупиняє його виконання.

Заявник: ОСОБА_1 місце проживання: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1

Заінтересована особа: ОСОБА_2 місце проживання: АДРЕСА_3 .

Повне рішення суду складено 06.09.2024 року.

Суддя О.А. Котенко