ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

12 червня 2024 року

м. Харків

справа № 643/14110/20

провадження № 22-ц/818/1706/24

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Тичкової О.Ю.,

суддів: Мальованого Ю.М., Пилипчук Н.П.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в частині ухвали Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2024 року у складі судді Семенової Я.Ю.,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права особистої приватної власності.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15 вересня 2020 року у складі судді Майстренка О.М. відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, встановлено строк відповідачу для подання відзиву 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Розпорядженням Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суду від 07.02.2023 вказану цивільну справу прийнято до провадження.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 18 квітня 2023 року вказану цивільну справу на підставі задоволеного клопотання позивача ОСОБА_1 передано на розгляд Московського районного суду м. Харкова.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №643/14110/20 розподілено в провадження судді Семенової Я.Ю.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 16.06.2023 прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої приватної власності на майно. Призначено проведення підготовчого засідання на 18.07.2023.

Разом з тим, судом не вирішувалося питання про можливість прийняття до свого провадження заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог.

09.10.2020 позивач ОСОБА_1 подав до Московського районного суду м. Харкова заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій він просить: «1) припинити право власності ОСОБА_1 на 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_1 ; 2) виплатити за рахунок коштів позивача на користь ОСОБА_3 24 845,00 грн. грошової компенсації вартості 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_1 ».

Проте, як убачається з первісної позовної заяви, в ній позивачем ОСОБА_1 пред`являлися такі вимоги: «1) встанови факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_4 у період з 18 грудня 1997 року по 31 серпня 2006 року;

2) визнати особистою приватною власністю ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 ; 3)визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 садового будинку в садовому товаристві «Ареал», АДРЕСА_3 , як об`єкту спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4 та 1/9 садового будинку в садовому товаристві «Ареал», АДРЕСА_3 , в порядку спадкування за законом спадкоємців першої черги; 4)визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал», ділянка № НОМЕР_1 Циркунівської сільської ради, як об`єкту спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4 та 1/9 земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал», ділянка № НОМЕР_1 Циркунівської сільської ради в порядку спадкування за Законом спадкоємців першої черги; 5)визнати особистою приватною власністю ОСОБА_1 грошові кошти на банківських рахунках АТ Мегабанк, код 09804119, МФО 351629, 61002, м. Харків, вул. Алчевських, 30; депозитний рахунок № НОМЕР_2 , відкритий 25.04.2019 у сумі 80 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № НОМЕР_3 у сумі 11 249,53 гривень; депозитний рахунок № НОМЕР_4 , відкритий 25.04.2019 у сумі 50 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № НОМЕР_5 у сумі 7 030,97 гривень».

Також, 16 жовтня 2020 року представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Моїсеєнко К.О. подала до суду клопотання, в якому посилається, що з отриманої ухвали про відкриття провадження у справі їй стало відомо про призначення справи до судового розгляду на 16.10.2020 на 10-00 годину, вона повідомляє суду, що у передбачений процесуальним законом строк нею буде подано відзив з документами в його обґрунтування, просить судове засідання, призначене на 16.10.2020 проводити за її відсутності. Разом з тим, 16.10.2020 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Моїсеєнко К.О. в приміщенні суду ознайомилася з матеріалами справи, про що в матеріалах справи міститься її розписка від 16.10.2020 (а.с. 210 Т. 1). У подальшому представник відповідача ОСОБА_2 була присутня у судових засіданнях по даній справі, водночас лише 22 березня 2021 року пред`явила зустрічну позовну заяву, тобто за спливом п`яти місяців від дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі, коли строк для пред`явлення зустрічної позовної заяви становить 15 днів від дня отримання такої ухвали.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2024 року у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання особистою приватною власністю на майно - повернуто ОСОБА_2 .

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційні скарги.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, з урахуванням його заяви про уточнення та збільшення позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин справ.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не врахував положення ч.4 ст.49 ЦПК України та не дослідив в повній мірі матеріали справи, оскільки ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 01.02.2021 прийнято судом до розгляду та ухвалено проводити подальший розгляд справи з урахуванням поданої заяви про збільшення позовних вимог. Предметом позову у даній справі є виключно майно, яке входить до спадкової маси, тобто спадкове майно, яке залишилось після померлої дружини позивача. Також, суд не постановляв ухвалу про залишення збільшеної позовної заяви без руху з наданням строку на усунення недоліків внесення на депозит суду вартості частки майна, а отже висновки суду першої інстанції в частині відмови у прийнятті збільшених вимог є незаконними та необгрунтованими.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати в частині повернення зустрічного позову та направити справу для продовження розгляду з прийняттям зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_1 .

Посилається, що зустрічна позовна заява подана у строк передбачений ЦПК України на що суд першої інстанції уваги не звернув та безпідставно повернув їй зустрічний позов.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційних скарг, вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а апеляційну скаргу ОСОБА_2 належить залишити без задоволення з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про відмову у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог , суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 в заяві про збільшення позовних вимог змінено як предмет, так і підстави позову, та це слід розглядати як нові позовні вимоги.

Колегія суддів не погоджується із таким висновком суду виходячи із наступного.

За змістом принципу диспозитивної цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Відповідно до частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (частина друга статті 189 ЦПК України).

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Даний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17.

Матеріали справи свідчать, що ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 01 лютого 2021 року судом було прийнято заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог та вирішено питання в подальшому розглядати справу з урахуванням заяви.

У подальшому справу було передано на розгляд до Октябрьского районного суду м. Полтави та прийнято до провадження ухвалою від 07.02.2023 року справу за позовом ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої приватної власності на майно, припинення власності та сплату частки.

Після надходження справи до Московського районного суду м. Харкова ухвалою цього ж суду від 16 червня 2023 року дану справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні.

Судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі зазначено, що разом з тим, судом не вирішувалося питання про можливість прийняття до свого провадження заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог, що не відповідає матеріалам справи, оскільки ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 01 лютого 2021 року судом було прийнято заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог та вирішено питання в подальшому розглядати справу з урахуванням заяви.

Частиною 12 статті 33 ЦПК України передбачено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки дану справу було передано на розгляд до Московського районного суду м. Харкова вже після вирішення питання щодо прийняття заяви ОСОБА_1 до розгляду, суд першої інстанції помилково відмовив у її прийнятті, тому доводи викладені у апеляційній скарзі заслуговують на увагу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на зазначене апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала суду в частині відмови у прийнятті його заяви про збільшення розміру позовних вимог скасуванню з направленням справи в цій частині для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Положеннями ч. 1 статті 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як встановлено судом першої інстанції, ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15 вересня 2020 року у складі судді Майстренка О.М. (а.с. 18, Т. 1) було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої власності на майно. Призначено підготовче засідання, відповідачу запропоновано у строк 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву.

З огляду на те, що положеннями ч. 1 ст. 193 ЦПК України унормовано, що зустрічний позов відповідач може пред`явити у строк для подання відзиву, то на подання зустрічної позовної заяви у відповідача було 15 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Так, 16 жовтня 2020 року представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Моїсеєнко К.О. подала до суду клопотання, в якому посилається, що з отриманої ухвали про відкриття провадження у справі їй стало відомо про призначення справи до судового розгляду на 16.10.2020 на 10-00 годину, вона повідомляє суду, що у передбачений процесуальним законом строк нею буде подано відзив з документами в його обґрунтування, просить судове засідання, призначене на 16.10.2020 проводити за її відсутності. Разом з тим, 16.10.2020 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Моїсеєнко К.О. в приміщенні суду ознайомилася з матеріалами справи, про що в матеріалах справи міститься її розписка від 16.10.2020 (а.с. 210 Т. 1).

У подальшому представник відповідача ОСОБА_2 була присутня у судових засіданнях по даній справі, водночас лише 22 березня 2021 року пред`явила зустрічну позовну заяву, тобто за спливом п`яти місяців від дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі, коли строк для пред`явлення зустрічної позовної заяви становить 15 днів від дня отримання такої ухвали.

Проте зустрічна позовної заяви ОСОБА_2 не містить клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку з обґрунтуваннями причин поважності пропуску такого строку. При зверненні з клопотанням про прийняття зустрічного позову від 15 листопада 2023 року ОСОБА_5 яка діє в інтересах ОСОБА_2 питання про поновлення пропущеного процесуального строку також не порушувала.

Згідно положень статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. частин 1, 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

З огляду на те, що зустрічна позовна заява була подана відповідачем ОСОБА_2 до суду після спливу п`яти місяців від дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого судом, відповідачем та її представником суду не заявлялося, судова колегія погоджується з висновком суду про те, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 ЦПК тому правильно повернута заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучена до матеріалів справи.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 висновків суду першої інстанції не спростовують, зазначену апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а ухвалу суду в частині що оскаржувалась ОСОБА_2 залишити без змін.

Керуючись ст.ст.374 ч.1п.1, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2024 року в частині відмови у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог скасувати.

Направити справу в цій частині для продовження розгляду.

В іншій частині ухвалу залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 12 червня 2024 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді Ю.М. Мальований

Н.П. Пилипчук