Справа № 462/4550/22 Головуючий у 1 інстанції: Колодяжний С.Ю.
Провадження № 22-ц/811/719/23 Доповідач в 2-й інстанції: Мікуш Ю. Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючої судді Мікуш Ю.Р.,

Суддів Приколоти Т.І.,Савуляка Р.В.

Секретар Салата Я.І.

З участю: позивача ОСОБА_1 та її представників-адвоката Медик О.І., адвоката Котовщикова Р.А., представника відповідача (апелянта) ОСОБА_2 -адвоката Дяків В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу №462/4550/22 за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 адвоката Дяківа Володимира Богдановича на рішення Залізничного районного суду м.Львова від 08 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича, Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсним електронного аукціону (торгів)

в с т а н о в и в:

01.09.2022 року ОСОБА_1 звернулася в Залізничний районний суд м.Львова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М., ДП «Сетам» про визнання недійсним електронного аукціону (торгів) з продажу однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , який був проведений 24.08.2022 року, реєстраційний номер лота:515457.

Рішенням Залізничного районного суду м.Львова від 08 лютого 2023 року позов задоволено.

Визнано недійсним електронний аукціон (торги) з продажу однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м., що за адресою АДРЕСА_1 , який був проведений 24.08.2022 року, реєстраційний номер лота:515457, результати якого оформлені протоколом проведення електронного аукціону (торгів) від 24.08.2022 року №575439 Державного підприємства «Сетам».

Вирішено питання судових витрат.

Рішення суду оскаржив представник відповідача ОСОБА_2 -адвокат Дяків В.Б.

В апеляційній скарзі зазначає, що вважає рішення суду незаконним , необгрунтованим та таким, що ухвалене із неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Зазначає, що враховуючи практику Верховного Суду, позивач обрала неналежний спосіб захисту, звернувшисть із позовом про визнання недійсними електронних торгів, що є підставою для відмови у задоволенні позову. Ухвалюючи рішення, суд не врахував висновки Верховного Суду та не обгрунтував чому належним способом захисту є визнання недійсними електронних торгів, а не витребування майна із чужого незаконного володіння. Також не погоджується з висновком суду про неможливість звернення стягнення на квартиру у порядку виконавчого провадження з огляду на накладення на неї арешту відповідно до ухвали Галицького районного суду м.Львова від 30.06.2021 року у кримінальній справі №466/9640/20, оскільки Законом України «Про виконавче провадження» не встановлено заборон звертати стягнення на майно боржника, на яке накладено арешт іншими органами та посадовими особами в тому числі і судом. Крім цього, накладений у рамках кримінального провадження арешт у даному випадку, не є перешкодою для державної реєстрації права власності. Наведені аргументи узгоджуються із правовою позицією сформульованою Верховним Судом у постанові від 03.04.2019 року у справі №211/129/18-ц, згідно з якою суд не може заборонити державному виконавцеві вживати необхідних заходів щодо своєчасного й повного виконання рішення. Вжиті заходи не повинні перешкоджати іншим особам здійснювати покладені на них згідно із законодавством повноваження. Особливу увагу звертає на те, що мотиви з яких виходив суд при ухваленні рішення про задоволення позову є такими, які стосуються законності/незаконності дій, рішень чи бездіяльності виконавця, а не правил проведення електронних торгів. Крім цього, зазначає, що суд помилково відніс дану справу до малозначної, оскільки предметом позову де-факто є об`єкт нерухомого майна-квартира на АДРЕСА_1 , яка була продана на електронних торгах, дійсність яких оскаржується позивачем. Так потенційне задоволення позовної вимоги призведене до позбавлення відповідача ОСОБА_2 одного з базових прав, непорушність якого гарантована Коституцією України-права власності на згадане вище нерухоме майно. З врахуванням наведеного, вважає, що позивач обрала неефективний спосіб захисту, оскільки єдиним правильним способом захисту для позивача у даній справі є віндикація, порядок здійснення якої врегульовано у ст.ст.387-388 ЦК України. Просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

На виконання вимог ст.360 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту ЦПК) представником позивачки ОСОБА_1 -адвокатом Медик О.І. надано відзив на апеляційну скаргу.

У відзиві зазначає, що вважає рішення суду першої інстанції законним, обгрунтованим, у задоволенні апеляційної скарги просить відмовити.

Заслухавши пояснення представника відповідачки ОСОБА_2 -адвоката Дяківа В.Б. на підтримання доводів апеляційної скарги, заперечення з приводу апеляційної скарги позивачки ОСОБА_1 та її представників-адвоката Медик О.І., адвоката Котовщикова Р.А., вивчивши матеріали цивільної справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.1ст.4 ЦПК, ст.15 Цивільного кодексу України (далі по тексту ЦК) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способи захисту цивільних прав та інтересів судом визначені ст.16 ЦК України.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. ( ч.1ст.5 ЦПК).

За змістом ст.12, 81 ч.1 ЦПК цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ч.6 ст.81 ЦПК).

Згідно ч.1ст.367 ЦПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Матеріалами справи та судом встановлено, що 24.08.2022 року Державним підприємством «Сетам» ( далі по тексту ДП «Сетам») було проведено електронний аукціон (торги) з продажу однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер лота6 515457.

Переможцем аукціону стала ОСОБА_2 , котра подала найвищу цінову пропозицію-506 400,00 грн. Зазначене підтверджується Протоколом № 575439 проведення електронного аукціону ( торгів) сформованим 24.08.2022, організатором торгів було ДП «Сетам».

Електронний аукціон проведений у процедурі виконавчого провадження № АСВП:66547292, де стягувачем є ОСОБА_4 , боржником ОСОБА_3 .. Виконавче провадження знаходиться на виконанні приватного виконавця Білецького І.М.

Однак, виконавче провадження проведено передчасно, без врахування всіх обставин справи про які державного виконавця попереджала позивачка ОСОБА_1 .

Встановлено, що квартира АДРЕСА_2 формально зареєстрована за ОСОБА_3 , який на час виставлення квартири на торги за його боргом перед ОСОБА_4 не був її власником.

Рішенням Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року у справі № 462/3849/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 суд визнав недійсним заповіт ОСОБА_5 від 05 вересня 1998 року, посвідчений у Домашівській сільській раді Сокальського району Львівської області , реєстровий номер 22; визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 12 липня 2017 року у спадковій справі № 20/2017, реєстровий номер № 3-1357 П`ятої Львівської державної нотаріальної контори на користь ОСОБА_3 ; визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_2 .

Постановою Львівського апеляційного суду від 25.03.2021року у справі № 462/3849/17 рішення Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року в частині задоволення позову про визнання права власності за ОСОБА_1 скасовано та в цій частині ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: П`ята Львівська державна нотаріальна контора про визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_2 відмовлено. В решті рішення суду залишено без змін.

Підставою для відмови у визнанні за ОСОБА_1 права власності на квартиру апеляційний суд вказав, що позивачка своєчасно звернулася у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, враховуючи факт звернення також інших осіб із аналогічними заявами, з огляду на те, що коло спадкоємців, а також особа, якій має бути видано свідоцтво про право на спадщину, визначається нотаріусом, і така можливість не втрачена, вирішення та задоволення судом позовної вимоги про визнання права власності на спадкове майно, є передчасним.

Дане рішення набрало законної сили.

За вчинення шахрайських дій по заволодінню квартирою шляхом підробки заповіту, слідчим управлінням ГУНП у Львівській області відкрито кримінальне провадження № 0002088 від 08.08.2019 року за ст..ч.3ст.358, ч.4 ст.358, ч.ч.1,2,3 ст.190 КК України.

30.06.2021 року слідчим суддею Галицького районного суду м.Львова Юрків О.Р. постановлено ухвалу у справі №461/9640/20 відповідно до якої накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Вказане обтяження внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 02.07.2-021 року, номер запису про обтяження:42942052, вид обтяження: арешт нерухомого майна; обтяжувач: ГУНП у Л/о. Зазначені обставини підтверджуються Інформаційною довідкою від 31.08.2022.

Дізнавшись із сайту ДП «Сетам» про оголошений аукціон з продажу квартири, позивачка 16.08.2022 року через «Нову пошту» направила звернення приватному виконавцю Білецькому І.М. та ДП «Сетам» в якому повідомила про наявність рішення Залізничного районного суду м.Львова від 20.10.2020 року та ухвали Галицького районного суду м.Львова від 30.06.2021 року, додавши копії вказаних документів. Однак, ні приватний виконавець, ні ДП «Сетам» не припинили аукціон з продажу зазначеної квартири.

Дії державного виконавця як незаконні позивачка не оскаржувала, звернулася із позовними вимогами про визнання недійсним електронного аукціону (торгів).

Враховуючи те, що продаж майна на публічних торгах є правочином, то його оскарження можливе у разі ефективності такого способу захисту для позивача.

Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним на підставі ст.387,388 ЦК України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 грудня 2022 року, справа № 461/12525/15-ц, п.95, у постанові від 18 квітня 2023 року, справа № 357/8277/19 прописала, що право на витребування майна з незаконного володіння може мати як власник, так і законний користувач майна.

Вирішуючи цей спір, суд першої інстанції ухвалою від 15 вересня 2022 року постановив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику) сторін.

За змістом ст.19 ч.6 ЦПК малозначимими є справи у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та справи незначної складності, визнані судом малозначимими, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3ст.274 ЦПК при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі вирішення питання призначення експертизи, виклик свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд першої інстанції помилково визначив, що ця справа є малозначною та розглянув її у порядку спрощеного провадження, не врахувавши, що предметом спору у зазначеній справі є визнання недійсним електронного аукціону ( торгів) об`єкту нерухомого майна- квартири АДРЕСА_2 , яка продана на електронних торгах та торги оскаржуються у судовому порядку, тому спір є немайновим, однак має важливе значення для сторін по справі, які намагаються захистити своє право власності. З приводу зазначеного об`єкта нерухомого майна проведено значну кількість судових засідань з різних предметів спору, однак, в кінцевому результаті йдеться про спірну квартиру, прийнято чимало судових рішень, мають місце розбіжності у сторін спору з приводу способу захисту.

Для розгляду справи залучено велику кількість осіб- п`ять відповідачів на що суд першої інстанції не звернув уваги. Немайновий характер спору у зазначеній справі не є підставою для його розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Верховний Суд у постанові від 26.05.2021 року, справа № 391/35/19 прописав, що вимоги немайнового характеру не можуть розглядатися апеляційним судом у порядку спрощеного позовного провадження.

Клопотання сторін по справі про перехід до розгляду справи у загальному провадженні, судом безпідставно відхилено. Клопотання представника позивачки ОСОБА_1 про повідомлення сторін про розгляд справи, судом залишено без розгляду.

Відповідно до п.7 ч.3 ст.376 ЦПК порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо п.7) суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Відтак рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

За приписами статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть, якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Керуючись ст.ст. 374 ч.1п.2; 376 ч.1,п.п.3,4; 376 ч.3 п.7; 383; 384; 389-391 ЦПК України,- суд апеляційної інстанції

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 адвоката Дяківа Володимира Богдановича задовольнити.

Рішення Залізничного районного суду м.Львова від 08 лютого 2023 року скасувати.

Ухвалити нове рішення.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні її позову до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича, Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсним електронного аукціону (торгів) з продажу однокімнатної квартири загальною площею 17,9 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , які проведені 24.08.2022 року, реєстраційний номер лота:515457, результати якого оформлені протоколом проведення електронного аукціону ( торгів) від 24.08.2022 року № 575439 Державним підприємством «Сетам».

Стягнути з ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_2 ) 1518,37 грн. (Одна тисяча п`ятсот вісімнадцять грн.37 коп.) витрат на оплату судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в порядку, визначеному ст. ст. 389-391 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 26 квітня 2024 року.

Головуючий Ю.Р.Мікуш

Судді: Т.І.Приколота

Р.В.Савуляк