Справа № 628/1984/20
№ 2/183/482/24

У Х В А Л А
24 квітня 2024 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сорока О.В.,
секретаря судового засідання Устименко М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Куп`янського міського голови Мацегори Геннадія Миколайовича, виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Колосовської Світлани Олександрівни, Служби у справах дітей Куп`янської міської ради Харківської області, треті особи ОСОБА_3 , державний реєстратор речових прав Відділу державної реєстрації виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, про визнання рішення міської ради протиправним, про визнання дій міського голови та нотаріуса протиправними, визнання недійсним договору дарування частини житлового будинку та земельної ділянки недійсним, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, зобов`язання державного реєстратора здійснити реєстрацію права власності на нерухоме майно, стягнення моральної шкоди, -

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , Куп`янського міського голови Мацегори Геннадія Миколайовича, виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Колосовської Світлани Олександрівни, Служби у справах дітей Куп`янської міської ради Харківської області, треті особи: ОСОБА_3 , державний реєстратор речових прав Відділу державної реєстрації виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог (т.2, а.с. 83-98) просить суд:
- визнати протиправними, такими, що порушують Конституцію України дії посадових осіб служби у справах дітей Куп`янської міської ради Харківської області, якими посадові особи порушили порядок звернення до служби за отриманням дозволу на правочин з нерухомістю, право власності на яке або право користування мають діти;
- визнати протиправними, що порушують Конституцію України, дії посадових осіб виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області стосовно ОСОБА_1 під час прийняття Рішення від 18.09.2018 року №315 та дозвіл проводити дії з його власністю без його звернення та його присутності;
- визнати протиправними, які порушують Конституцію України дії ОСОБА_4 , який несе відповідальність особисто та який підписав незаконне Рішення Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області від 19.09.2018 року №315, другий пункт якого порушує конституційне право ОСОБА_1 на приватну власність, що призвело до незаконного заволодіння нерухомістю ОСОБА_1 його колишньою дружиною ОСОБА_5 ;
- визнати протиправними, такими, що порушують Конституцію України дії державного нотаріуса Куп`янського міського нотаріального округу Колосовської Світлани Олександрівни при прийнятті рішення про державну реєстрацію на нерухоме майно індексний номер 43696767 від 26.10.2018 року та індексний номер 4369826 від 26.10.2018 року та внесення відомостей даними рішеннями в Державний реєстр прав на нерухоме майно;
- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 43696767 від 26.10.2018 року та індексний номер 43696826 від 26.10.2018 року прийняті державним нотаріусом Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Колосовською Світланою Олександрівною;
- скасувати, як незаконну, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно ОСОБА_7 на земельної ділянки та на житлового цегляного будинку з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;
- зобов`язати Державного реєстратора майнових прав Куп`янської міської ради Харківської області зареєструвати на ОСОБА_1 право власності на: земельної ділянки площею 0,1022 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та на житлового цегляного будинку з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;
- відшкодувати моральну шкоду на користь ОСОБА_1 у розмірі 100 000 грн., з кожного із відповідачів, а саме: ОСОБА_5 ; голови Куп`янської міської ради Харківської області Мацегори Геннадія Миколайовича; Служби у справах дітей Куп`янської міської ради Харківської області; виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області .
- відшкодувати моральну шкоду на користь ОСОБА_1 у розмірі 200 000 грн., з державного нотаріусу Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Колосової Світлани Олександрівни.
- звільнити учасника бойових дій ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви.
Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 12 серпня 2020 року відкрито підготовче провадження по справі (т. 1 а.с. 39).
Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 21 жовтня 2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 як законного представника малолітньої дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (т. 1 а.с. 97).
Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 23 лютого 2021 року витребувано з Куп`янської міської ради Харківської області подання служби у справах дітей, яке стало підставою для винесення рішення 18.09.2018 року №315, виписку з Протоколу засідання Куп`янської міської ради 18.09.2018 року в частині вирішення питання, яке стосується нерухомості ОСОБА_1 . Викликано в судове засідання для допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (т. 1 а.с.185-186).
Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 19 квітня 2021 року задоволено заяву про відвід судді Шиховцової А.О. у справі за позовом ОСОБА_1 , представник позивача по довіреності ОСОБА_2 , до ОСОБА_5 , треті особи: служба у справах дітей Куп`янського міськвиконкому Харківської області, ОСОБА_3 , про визнання угоди недійсною - задоволено (т. 2 а.с. 17-18).
Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 20 квітня 2021 року прийнято до розгляду цивільну справу позовом ОСОБА_1 , представник позивача по довіреності ОСОБА_2 , до ОСОБА_5 , треті особи: служба у справах дітей Куп`янського міськвиконкому Харківської області, ОСОБА_3 , про визнання угоди недійсною, призначено до розгляду в порядку загального провадження (т. 2 а.с. 22).
Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 13 липня 2021 року залучено відповідачів: Куп`янського міського голову ОСОБА_4 , Виконавчий комітет Куп`янської міської ради Харківської області, Державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Колосовську Світлану Олександрівну, Службу у справах дітей Куп`янської міської ради Харківської області, та третю особу державного реєстратора речових прав Відділу державної реєстрації виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області (т. 2 а.с. 107-109).
Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 14 вересня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (т. 2 а.с. 117-118).
Згідно з розпорядженням Голови Верховного суду від 18.03.2022 № 11/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальна підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області була змінена та визначена за Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області.
Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 24.05.2023 року головуючою суддею по справі обрано Сороку О.В. (т.3 а.с. 192).
Вивчивши матеріали справа суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно п.13 Пленуму Вищого спеціалізовано України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).
За приписами пп.1, 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви: немайнового характеру - сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; майнового характеру - сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.
За змістом ч. 2 ст. 22 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 цього Закону.
Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст.ст. 12, 22 Закону № 3551-XII.
Зокрема, в низці справ Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус УБД (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 2 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет і підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 Закону України від 22.10.1993 № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».
Сама собою наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.
Предмет та підстави поданого ОСОБА_1 позову не стосується захисту прав позивача з урахуванням положень Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», внаслідок чого позивач не звільняється від сплати судового збору.
Відкриваючи провадження по справі Куп`янський міськрайонний суд Харківської області не врахував положень зазначених вище законів, тому суд вважає, що позивач повинен сплатити судовий збір за дев`ять вимог немайнового характеру та одну вимоги майнового характеру. Також позивач має сплатити судовий збір у розмірі 1,5% за вимоги про стягнення моральної шкоди.
Крім того, необхідно зазначити про наступне. Позовна заява ОСОБА_1 викладена російською мовою.
Між тим, відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.
Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.
У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).
Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно з частиною шостою статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.
Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.
З огляду на зазначене, позовна заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.
Такої ж позиції у застосування норм права притримується Верховний Суд в ухвалі від 13 грудня 2019 року у справі № 643/4061/17.
Відповідно до ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, враховуючи указані приписи процесуального законодавства та зважаючи на наявність наведених судом недоліків позовної заяви вона підлягає залишенню без руху із визначенням судом строку для їх усунення.
Крім того, на електронну адресу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло декілька електронних звернень від імені ОСОБА_1 , у яких він повідомляє про своє місце проживання в Канаді, тому наполягає на направленні копій процесуальних документів на поштову адресу своєї матері в м.Харкові.
Зазначені заяви не можуть бути розцінені судом, як такі, що подані в спосіб, передбачений нормами ЦПК України, виходячи з наступного.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права (частина четверта статті 10 ЦПК України).
Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).
ЄСПЛ наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Відповідно до статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.
Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до частин п`ятої-дев`ятої статті 43 ЦПК України документи, зокрема процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.
Таким чином, фізична особа (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) при зверненні до суду має чітко розуміти, що в неї є можливість через підсистему «Електронний суд» створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи, проте реєстрація офіційної електронної адреси для фізичної особи в ЄСІТС є добровільною, а кваліфікований електронний підпис має презумпцію його відповідності власноручному підпису, тому у такому випадку звернення до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є аналогічним безпосередньому зверненню до суду.
В даному випадку, стороною подано електронну форму звернення, яка не має кваліфікованого електронного підпису, внаслідок чого суд позбавлений можливості ідентифікувати цю особу.
На підставі викладеного, керуючись 175, 177, 185, 187 ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Куп`янського міського голови Мацегори Геннадія Миколайовича, виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Колосовської Світлани Олександрівни, Служби у справах дітей Куп`янської міської ради Харківської області, треті особи ОСОБА_3 , державний реєстратор речових прав Відділу державної реєстрації виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, про визнання рішення міської ради протиправним, про визнання дій міського голови та нотаріуса протиправними, визнання недійсним договору дарування частини житлового будинку та земельної ділянки недійсним, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, зобов`язання державного реєстратора здійснити реєстрацію права власності на нерухоме майно, стягнення моральної шкоди, - залишити без руху.
Надати ОСОБА_1 строк до 01 червня 2024 року, для усунення недоліків позовної заяви.
Роз`яснити позивачеві, що у разі не виконання цієї ухвали, у зазначені вище строки, позовна заява буде залишена без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сорока О.В.