Справа № 539/618/24
Провадження № 2/539/424/2024
УХВАЛА
23 квітня 2024 року Лубенський міськрайонний суд
Полтавської області
у складі: головуючого судді Даценка В.М.,
з участю секретаря Шрейтер С.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Лубни цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 , громадянка України, звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 , громадянина США, про розірвання шлюбу укладеного відділом реєстрації актів громадянського стану Гоа, Індія.
Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 26.03.2024 року позовну заяву залишено без руху. Ухвала мотивована тим, що позивачка є громадянкою України, натомість відповідач є громадянином США, а шлюб між ними укладено відділом реєстрації актів громадянського стану Гоа, Індія, а тому правовідносини між сторонами обтяжені ознакою «іноземний елемент».
Відповідно до ст.497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
У випадках, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом може бути визначено за угодою сторін.
Між Україною та США міжнародні договори про правову допомогу і правові відносини в цивільних і сімейних справах не укладалися, відтак до цих відносин підлягають застосуванню норми Закону України «Про міжнародне приватне право».
Відповідно до п.3 ч.1 ст.2 Закону України «Про міжнародне приватне право» цей Закон застосовується до таких питань, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом, зокрема, підсудність судам України справ з іноземним елементом.
Відповідно до ч.1 ст.76 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлені підстави визначення підсудності справ судам України, зокрема:
- якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону;
- якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи відповідача;
- дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України.
Суду не надано угоду сторін про визначення підсудності справи. При цьому шлюб між сторонами укладено за межами території України.
Що стосується місця проживання відповідача, то суду не надано доказів того, що відповідач має місце проживання або місцезнаходження на території України. В свою чергу відомості про проживання відповідача за місцем проживання позивачки, як вказано в позовній заяві, нічим не підтверджені.
Судом, на виконання норм ЦПК України, отримано відповідь центру надання адміністративних послуг виконкому ЛМР №455/14.1-03 від 28 лютого 2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідно до якої інформація про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 відсутня.
Таким чином, позивачку зобов`язано надати суду відомості, які б давали підстави віднести цей спір до юрисдикції судів України, наприклад, щодо відомості місця проживання або місцезнаходження відповідач на території України.
На виконання вимог ухвали суду позивачка не надала жодних доказів, при цьому зазначила, що до припинення шлюбних відносин відповідач проживав разом з позивачкою за адресою АДРЕСА_1 .
Однак, такі відомості не відповідають дійсності.
На запит суду Державною прикордонною службою України надано інформацію, за якою відповідач з дати їхнього одруження, тобто з листопада 2015 року, лише 26 днів перебував на території України: з 19.04.2019 року на 3 дні, з 01.05.2019 року на 6 днів, з 27.10.2021 року на 9 днів, з 05.12.2021 року на 2 день, з 18.01.2022 року на 3 дні, з 29.01.2022 року на 3 дні.
Наведена інформація спростовує доводи позивачки про те, що відповідач міг проживати в м.Лубни разом з нею.
Оскільки недоліки позовної заяви не усунуто, позов підлягає залишенню без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ч.ч.11, 13 ст.187 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.
Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Лубенського

міськрайонного суду В.М.Даценко