УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року

м. Харків

Справа № 638/7198/24

Провадження № 2-з/638/42/24

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючої судді Яковлевої В.М., розглянувши заяву представника позивача - адвоката Петруніної Кристини Олегівни, що діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

установив:

19 квітня 2024 року представник позивача - адвокат Петруніна Кристина Олегівна, що діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, в якій просить вжити заходів забезпечення позову до пред`явлення позову про поділ майна подружжя, в якій просить накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на картковому рахунку IBAN НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», ідентифікаційний код 14305909; накласти арешт на житловий будинок по АДРЕСА_1 , загальною площею 298,4 кв.м., житловою площею 182, 4 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

Заява обгрунтована тим, що 07 червня 2003 року позивачем зареєстровано шлюб із відповідачкою у міському відділі реєстрації актів громадянського стану № 1 Харківського обласного управління юстиції про що в книзі реєстрації актів про одруження 07.06.2003 року зроблено відповідний актовий запис за №631, отримано свідоцтво про одруження серія НОМЕР_3 (копія свідоцтва додається).

Подружжя має повнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія свідоцтва про народження додається).

Сторони припинили спільне проживання. Під час шлюбу сторони придбали у власність нерухоме майно та автомобіль, накопичували грошові кошти.

Відповідачка добровільно не бажає розподіляти майно, що робить необхідним захист прав позивача шляхом звернення до суду із позовом про поділ майна подружжя (проект позову що буде подано додається).

Серед майна, щодо якого планується здійснити поділ, є грошові кошти на картковому рахунку НОМЕР_1 , що використовується виключно для зберігання грошових коштів подружжя а також житловий будинок по АДРЕСА_1 загальною площею 298,4 кв.м., житловою площею 182, 4 кв.м. (реєстраційний номер 101).

Серед заходів забезпечення позову статтею 150 ЦПК України передбачено накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Картковий рахунок НОМЕР_1 використовується для зберігання грошових коштів подружжя. Грошові кошти на рахунку набуто сторонами (подружжям), під час шлюбу, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, жодних інших домовленостей щодо майна між сторонами не існує, шлюбний договір не укладався.

На сьогоднішній день подружжя припинило сумісне проживання, до суду подано позов про разірвання шлюбу (копія позовної заяви із відміткою про отримання судом додається).

Картка із грошовими коштами, що є спільною сумісною власністю подружжя, знаходиться у ОСОБА_2 , позивач не має доступу до зазначених коштів. При цьому, кошти витрачаються відповідачкою самостійно та виключно на власний розсуд, без погодження із ОСОБА_1 . Так, як випливає із інформації з історії по картковому рахунку станом на 31.12.2022 року, станом на 30.08.2022 року залишок на рахунку становив 41501,58 Евро, станом на 30.12.2022 року залишок на зазначеному рахунку становив 39159,25 Евро, а згідно із довідкою від 07.12.2023 року, залишок на рахунку становив вже 38002,07 Евро, після чого ОСОБА_2 продовжує використовувати кошти на рахунку на власний розсуд, без узгодження із ОСОБА_1 . Крім того, існує можливість, що відповідачка зніме всі грошові кошти з карткового рахунку, особливо великою така вирогідність є після отримання нею, як відповідачкою, позову про поділ майна подружжя.

Копія довідки АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», історія по картковому рахунку станом на 31.12.2022 року додаються.

Крім того, позивачу стало відомо, що відповідачка в пошуковій системі Інтернет вводить запити «Як можливо переєструвати будинок без згоди чоловіка». Враховучи той факт, що в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності на будинок, а також на земельну ділянку, на якій він розташований, зареєстровано за позивачкою (копії витягів з реєстру додаються), такі дії відповідачки змушують звернутись до суду із клопотанням щодо забезпечення позову про поділ спільного майна подружжя і в частині будинку.

Все зазначене свідчить про той факт, що невжиття такого заходу забезпечення позову як арешт будинку та коштів на зазначеному картковому рахунку, що є спільною сумісною власністю може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист прав або інтересів позивача щодо поділу спільного сумісного майна подружжя, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

Копія довідки АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», історія по картковому рахунку станом на 31.12.2022 року додаються.

Матеріали заяви передано у провадження судді Яковлевої В.М. 22 квітня 2024 року.

Дослідивши матеріали заяви, суд доходить таких висновків.

Відповідно до статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно частини першої статті 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті (частина перша статті 153 ЦПК України).

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» суддя, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем, пересвідчитися, зокрема, що між сторонами дійсно виник спір, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача (який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його), що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, продати, знищити чи знецінити його тощо.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Таким чином, керуючись наведеними нормами цивільного процесуального законодавства та враховуючи роз`яснення Верховного Суду України, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Конституційний Суд України неодноразово вказував на необхідність забезпечення основного завдання правосуддя ефективного поновлення в правах. Так, в пункті 9 рішення від 30 січня 2003 № 3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 Конституційний Суд України зазначає, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Під час оцінки такої співмірності необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення об`єму заявлених вимог, необхідність вжиття забезпечувальних заходів.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів сторони у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та, що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до статті 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно зі статтею 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як свідчать матеріали справи, 19 квітня 2024 року представник позивача - адвокат Петруніна Кристина Олегівна, що діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, в якій просить вжити заходів забезпечення позову до пред`явлення позову про поділ майна подружжя.

З метою вжиття заходів забезпечення позову просить накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на картковому рахунку IBAN НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», ідентифікаційний код 14305909;

накласти арешт на житловий будинок по АДРЕСА_1 загальною площею 298,4 кв.м., житловою площею 182,4, кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

Предметом позову, який має намір подати ОСОБА_1 , є поділ майна подружжя.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 170429385 від 13.06.2019, житловий будинок загальною площею 298, 4 кв. м., житловою площею 182, 4 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, зареєстровано на праві приватної власності за ОСОБА_2 , розмір частки - 1. Підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями, серія та номер: 1276, видавник: Бакумова А.В., приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області.

Враховуючи наведені обставини та вимоги законодавства, суд доходить висновку, що предмет позову буде співмірним із заявленими позовними вимогами.

При цьому таке забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, та, у свою чергу, не позбавляє власника майна права користування ним.

Водночас невжиття заходів забезпечення позову може утруднити в майбутньому виконання рішення у разі задоволення позовних вимог.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, суд доходить висновку про обґрунтованість наведених у ній доводів, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, суд доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову частково, шляхом накладення заборони вчиняти певні дії стосовно нерухомого майна, а саме, заборони вчинення реєстраційних дій будь-яким органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, а саме, житловий будинок, щодо відчуження, розпорядження в іншій спосіб, право власності на який зареєстроване за ОСОБА_2 , що є доцільним та необхідним для ефективного захисту порушеного права позивача та забезпечить в подальшому виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Разом із тим, стосовно вимог в частині накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на картковому рахунку IBAN НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», ідентифікаційний код 14305909, суд виходить з того, що до заяви додана довідка про відкриті на ім`я ОСОБА_2 рахунки, яка не містить номера рахунку, на який позивач просить накласти арешт, надана роздруківка історії по картковому рахунку також не містить реквізитів рахунку IBAN НОМЕР_4 . Отже, неможливо пересвідчитися в належності зазначеного в заяві рахунку саме ОСОБА_2 , а відтак, можна припустити, що вказаний спосіб забезпечення позову буде порушувати права, свободи та інтереси іншої особи.

З метою запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу, суд вважає, що в цій частині у задоволенні заяви необхідно відмовити.

Більше того, в заяві про забезпечення позову заявник просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ОСОБА_2 , однак не конкретизовано, на яку саме суму грошових коштів потрібно накласти арешт.

Виходячи з наведеного, враховуючи, що невжиття заходів забезпечення позову в подальшому може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду, суд вважає необхідним заяву про забезпечення позову задовольнити частково.

Як передбачено положеннями частини сьомої статті 153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Станом на час розгляду судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною третьою статті 154 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 149, 150, 153, 157 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Заяву представника позивача - адвоката Петруніної Кристини Олегівни, що діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони вчиняти певні дії стосовно нерухомого майна, а саме, заборони вчинення реєстраційних дій будь-яким органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно щодо відчуження, розпорядження в іншій спосіб щодо нерухомого майна, а саме, житлового будинку по АДРЕСА_1 , загальною площею 298,4 кв.м., житловою площею 182,4 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

В іншій частині у задоволенні заяви відмовити.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Дзержинський районний суд м.Харкова, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складено 22 квітня 2024 року.

Суддя В.М. Яковлева