Провадження № 2/760/5754/24
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження

та призначення справи до розгляду по суті

18 липня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., за участю:

секретаря судового засідання Гуцало М.В.,

представника позивача - Липівської О.А. (ордер від 08.01.2024),

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника (для листування): АДРЕСА_2 ; e-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) до ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ; остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

05.12.2023 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача, датована 16.11.2023, в якій позивач просить суд стягнути з відповідача: основний борг за борговою розпискою у розмірі 33 000,00 доларів США, що на дату звернення з позовною заявою згідно офіційного курсу КБУ долару до гривні складає 1 196 721,90 грн; за порушення умов виконання зобов`язання за борговою розпискою 3% річних, тобто 1 049 доларів США 67 центів, що згідно офіційного курсі НБУ долара США до гривні на дату звернення до суду з позовом складає 38 065,55 грн; а також усі судові витрати, понесені позивачем у зв`язку з розглядом справи, в т.ч. витрати на професійну правничу допомогу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2023 для розгляду зазначеної позовної заяви було визначено суддю Кушнір С.І.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 29.12.2023 відповідну позовну прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі було призначено на 09.04.2024.

Розпорядженням керівника апарату Солом`янського районного суду міста Києва № 683 від 03.04.2024 у зв`язку з звільненням у відставку головуючого судді Кушнір С.І., призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.04.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Новим складом суду підготовче засідання у справі було призначено на 06.06.2024.

Враховуючи неявку відповідача та/або його представника у підготовче засідання та клопотання відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку з неотриманням копії позову, 06.06.2024 підготовче засідання було відкладено на 11.07.2024.

У зв`язку з клопотанням відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному, 11.07.2024 підготовче засідання було перенесено на 18.07.2024.

У підготовче засідання, призначене на 18.07.2024 з`явився тільки представник позивача.

Відповідач та/або його представник у підготовче засідання 18.07.2024 не з`явився.

17.07.2024 до суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному.

Представник позивача щодо такого клопотання заперечував, вказуючи на затягування розгляду справи.

Суд враховує, що як зазначено у постанові Верховного Суду від 07.07.2022 № 918/539/16 відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить із того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

Суд зазначає, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом ч. 2 ст. 121 ЦПК України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Суд наголошує, що згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 2 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 8 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 2 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 5 лютого 2004 року та інші).

У разі відсутності можливості взяти участь у підготовчому засіданні особисто, учасники провадження мають право викласти свої міркування з питань, визначених у ст. 189, ч. 2 ст. 197 ЦПК України у письмових заявах, поданих до суду, та/або взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

З огляду на зазначене, суд вважає, що оскільки підготовче засідання у справі неодноразово відкладалось саме за клопотанням відповідача у справі, то останній, будучі достеменно обізнаним про існування даного судового провадження, мав достатньо часу для того, щоб як визначитись із залученням представника (у разі його необхідності), так і надати заперечення (відзив) на позов, проте діючи на власний ризик таких дій не вчинив не тільки у законодавчо встановлені строки, а й у розумні строки, тому суд не вбачає правових підстав для чергового відкладення підготовчого засідання у даній справі.

Частиною 4 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як зазначено у ухвалі Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 554/4001/17 (провадження № 61-20093ск21) національні суди повинні враховувати можливість заявника ефективно представляти себе у суді (рішення Європейського суду з прав людини від 07 травня 2002 року у справі «Мак-Вікар проти Сполученого Королівства», заява № 46311/99, пункти 48 - 62; від 23 вересня 1998 року у справі «Стіл і Морріс проти Сполученого Королівства», заява № 68416/01, пункт 61). Держава не відповідальна за професійний юридичний захист особи у цивільній справі, незалежно від того, на яких умовах надається правова допомога - на умовах безкоштовної чи оплатної правової допомоги адвоката, крім особливих обставин (рішення ЄСПЛ від 30 березня 1999 року у справі «Tuzinski проти Польщі», заява № 40140/98, умови визначення про неприйнятність). В обов`язки держави також не входить забезпечення необхідного балансу між ефективним доступом до суду з одного боку, та незалежністю професії юриста з іншого (рішення ЄСПЛ від 22 березня 2007 року у справі «Старощик проти Польщі», заява № 59519/00, пункт 135). Суди у цивільних справах не оцінюють професійність, якість чи своєчасність правової допомоги, яка перешкодила особі, якій вона надається, отримати ефективний доступ до суду.

З матеріалів справи не вбачається неможливість проведення підготовчого засідання без участі сторін / їх представників, а тому враховуючи все зазначене в сукупності суд дійшов висновку про відсутність достатніх правових підстав для задоволення клопотання відповідача і відкладення підготовчого засідання у справі.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що сторони у справі під час всього розгляду справи не позбавлені права звернутись за правовою допомогою. Однак, суд зауважує, що такі дії слід вчиняти завчасно, задля того, щоб новий представник мав можливість ознайомитись з матеріалам справи та належним чином підготуватись до судового засідання. В будь-якому разі, сторона у справі має право взяти участь у судовому засіданні, призначеному для розгляду справи по суті, особисто, під час якого надати свої пояснення та міркування щодо суті спору.

Щодо закриття підготовчого провадження

Суд бере до уваги правову позицію, викладену у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.09.2021 у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21) за змістом якої:

«Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.»

Також, суд враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідних підстав для відкладення підготовчого засідання у судовому засіданні 18.07.2024 не встановлено.

Наразі в ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній цивільній справі проведено підготовчі дії, передбачені ст.ст. 189-199 ЦПК України.

Будь-яких нерозглянутих заяв та/або клопотань у справі немає.

Присутній у судовому засіданні 18.07.2024 представник позивача щодо закриття підготовчого провадження у справі не заперечував.

Згідно з п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2, ч. 5 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що наразі до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, процесуальних дій вчиняти не потрібно, з урахуванням періоду часу, що минув з початку відкриття провадження у справі, судом вирішено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Дату та час судового засідання (10.10.2024, 12:00 год) погоджено з присутнім учасником провадження та повідомлено про неї під розписку.

Крім того, суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 19.04.2023 у справі № 755/7216/21 (провадження № 61-1307св23), наявність оригіналу боргової розписки у позивача (кредитора) свідчить про те, що боргове зобов`язання не виконане.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне зобов`язати позивача надати у судове засідання, призначене для розгляду справи по суті оригінал розписки від 22.01.2021 (для огляду), копія якої наявна в матеріалах справи.

Щодо врегулювання спору шляхом досягнення угоди між сторонами

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами.

Згідно з ч. 5 ст. 211 ЦПК України під час розгляду справи по суті суд сприяє примиренню сторін.

З урахуванням приписів п. 2 ч. 5 ст. 12, ч. 7 ст. 49, ст. 142, п. 2 ч. 2 ст. 197, ст. 207, ч. 5 ст. 211 ЦПК України суд роз`яснює сторонам їх право на врегулювання спору шляхом досягнення угоди між ними.

Частиною 3 статті 8 Правил адвокатської етики (затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017) встановлено, що адвокат за можливості сприяє досудовому та позасудовому порядкам урегулювання спорів між клієнтом та іншими особами.

Суд звертає увагу сторін на приписи ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦПК України, за змістом яких мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову (ч. 1 ст. 142 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 81, 84, 121, 197, 198, 200, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Призначити справу до розгляду по суті у судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25, каб. 23, на 10 жовтня 2024 року о 12 годині 00 хвилин.

Зобов`язати сторону позивача надати у судове засідання оригінал розписки від 22.01.2021 (для огляду).

В судове засідання викликати учасників судового процесу.

Копію даної ухвали направити учасникам судового процесу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані через систему «Електронний суд» та/або на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх цифровим підписом.

Повідомити сторін про можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису.

Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті.

Нагадати учасникам провадження, що відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич