Справа №672/1009/24
Провадження №2/672/501/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі: головуючої судді Рибачук О.Г., за участю секретаря судового засідання Стебло Л.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Городку Хмельницької області цивільну справу №672/1009/24 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Городоцької міської ради Хмельницької області

про визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Городоцької міської ради Хмельницької області про визнання права власності на домоволодіння по АДРЕСА_1 , по частці кожна, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 ..

Дане домоволодіння належало подружжю ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності, позивачі є дітьми цього подружжя. Після смерті ОСОБА_4 12.03.2005 року частки зазначеного домоволодіння за законом успадкував ОСОБА_3 , котрий фактично прийняв спадщину, однак юридично не оформив свої спадкові права, після чого ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями ОСОБА_3 за законом. Позивачі звернулися до приватного нотаріуса із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину на частки даного домоволодіння кожен. Однак їм було відмовлено у вчинені будь-яких нотаріальних дій, оскільки відсутні документи, що підтверджують право власності на домоволодіння за спадкодавцем.

В судове засідання позивачі не з`явилися, проте їх представник подав до суду заяву про слухання справи за їх відсутності та просить позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, однак до суду надійшла заява про те, що він позов визнає в повному обсязі і просить справу розглянути за його відсутності.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників).

Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5 одружились 12.01.1946 року, тоді як із звіту технічного стану житлового будинку та господарських будівель і споруд вбачається, що їх житловий будинок побудований у 1959 році, тобто в період шлюбу (а.с.69, 41).

Вищезазначене домоволодіння станом на 01.01.1992 року належало ОСОБА_3 , що копією довідки від 07.11.2023, виданої виконавчим комітетом Городоцької міської ради Хмельницької області (а.с.30).

Як вбачається з матеріалів справи, на день смерті дружини ОСОБА_4 12.03.2005 року з нею проживав та був зареєстрований чоловік ОСОБА_3 , який прийняв спадщину померлої за законом, однак нотаріально не оформив свої спадкові права.

В підготовчому засіданні було встановлено, що позивачка ОСОБА_1 належним чином прийняла спадщину за законом після померлого батька ОСОБА_3 .. За її заявою було заведено спадкову справу №158/2015 після смерті ОСОБА_3 , до спадщини допущено дочку померлого позивачку ОСОБА_2 .. Нотаріальним договором було здійснено розподіл належного померлому батькові спадкового майна, внаслідок чого спадкоємці набули права на спадкування за законом по одній земельній ділянці кожна. Дані обставини підтверджуються матеріалами спадкової справи №158/2015, заведеної після смерті ОСОБА_6 , копія якої була витребувана судом у Хмельницького обласного державного нотаріального архіву, в тому числі і з метою встановлення кола заінтересованих осіб у даній цивільній справі (а.с.81-119). А тому, факт прийняття спадщини позивачами та матеріали спадкової справи свідчать також і про відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину та претендували на дане спадкове майно.

В підтвердження складу спадкового майна до матеріалів справи долучено копію довідки КП "Городоцьке БТІ" від 22.09.2024 року №630 про склад спадкового домоволодіння, яке складається з: 1) шлакобетонного житлового будинку «А» загальною площею 67,2 кв.м., житловою площею 49,4 кв.м.; 2) шлакобетонного хліва «Б» площею 30,2 кв.м. Будівництва, реконструкції та перепланування, здійснення яких відповідно до чинного законодавства передбачає наявність дозвільних документів, не виявлено (а.с.31).

В підтвердження вартості спадкового майна до матеріалів справи долучено звіт №55 від 18.09.2024 року про оцінку майна-домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідності до якого його вартість складає 93072 грн (а.с.50).

Позивачі у встановленому порядку не можуть оформити право власності на дане домоволодіння в рівних частках (по частки кожен), оскільки за життя спадкодавця не було виготовлено правовстановлюючих документів на нього. Підтвердженням цього є постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.09.2024 року, що міститься в матеріалах справи (а.с.29).

Згідно звіту технічного стану житлового будинку та господарських будівель і споруд вбачається, що спадкове домоволодіння станом на 03.09.2024 року знаходиться в задовільному стані та придатне для проживання (а.с.41).

Отже, згідно ч.1 ст.22 КпШС України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Ч.1 ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Суд приходить до висновку, що оскільки спадкування охоплює перехід всіх прав та обов`язків (за винятком визначених законом, які не можуть входити до складу спадщини ст. 1219 ЦК України), то спадкуванню підлягають і права та обов`язки щодо об`єктів нерухомого майна, які знаходились у володінні спадкодавця хоча і не були оформленні у встановленому законом порядку. А отже такі права та обов`язки можуть успадковуватись, оскільки вони не припиняються зі смертю спадкодавця, а будуть існувати доти, доки буде існувати об`єкт нерухомості та до юридичного оформлення прав власності на нього спадкоємцем.

Враховуючи норми статей 186, 380, 381 ЦК України, господарсько-побутові будівлі (сарай, гараж, санвузол і под.), наземні і підземні комунікації (водопостачання, очисні споруди тощо), що розташовані з житловим будинком на одній земельній ділянці і призначені для забезпечення власника необхідними засобами благоустрою, вважаються приналежністю головної речі і не є самостійними нерухомими речами.

Крім того, суд бере до уваги і позицію представника відповідача, який згідно поданої заяви позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.206 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 200, 263-265 ЦПК України, ст. 1216-1222, 1297-1299 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 право власності на частки домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та складається з: 1) шлакобетонного житлового будинку «А» загальною площею 67,2 кв.м., житловою площею 49,4 кв.м.; 2) шлакобетонного хліва «Б» загальною площею 30,2 кв.м..

Визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 право власності на частки домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та складається з: 1) шлакобетонного житлового будинку «А» загальною площею 67,2 кв.м., житловою площею 49,4 кв.м.; 2) шлакобетонного хліва «Б» загальною площею 30,2 кв.м..

Повернути з державного бюджету ОСОБА_1 50 % сплаченого судового збору, що становить 302 (триста дві) грн 80 коп..

Повернути з державного бюджету ОСОБА_2 50 % сплаченого судового збору, що становить 302 (триста дві) грн 80 коп..

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивачка: ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Позивачка: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Представник позивачів: ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , місцезнаходження: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Городоцька міська рада Хмельницької області , місцезнаходження: 32000, вул.Грушевського, буд.53, м.Городок Хмельницького району Хмельницької області.

Суддя Олена РИБАЧУК