Справа № 314/2016/23
Провадження № 2/314/90/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.04.2024 м. Вільнянськ

Вільнянський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Свідунович Н.М.,

за участю представника позивача за первісним позовом -

відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ,

відповідача за первісним позовом -

позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 ,

представника відповідача за первісним позовом -

позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання Печонкіна В.П.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб цивільну справу № 314/2016/23 за позовом Акціонерного товариства "ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ "ЗАПОРІЖГАЗ" до ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованого природного газу та зустрічним позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства "ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ "ЗАПОРІЖГАЗ" про визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ "ЗАПОРІЖГАЗ" звернулось Вільнянського районного суду Запорізької області із позовною заявою про стягнення вартості необлікованого природного газу.

Ухвалою від 18.05.2023 справу прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників. Сторонам надано строк для надання відзиву, пояснень, відповіді на відзив та заперечень.

13.06.2023 від представника відповідача адвоката Цмокаленко О.С. надійшло клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, а також заява про продовження строку для надання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 15.06.2023 задоволено заяву про продовження строку для надання відзиву на позовну заяву, ОСОБА_2 продовжено строк для подання відзиву, який був встановлений ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 18.05.2023, до 05.07.2023 (включно).

Крім того, ухвалою суду від 15.06.2023 відбувся перехід від розгляду вказаної справи в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

07.07.2023 на адресу суду від представника відповідача адвоката Цмокаленко О.С. надійшов відзив на позовну заяву, а також зустрічний позов до Акціонерного товариства "ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ "ЗАПОРІЖГАЗ" про визнання дій протиправними.

Ухвалою суду від 04.10.2023 зустрічний позов ОСОБА_2 до Акціонерного товариства "ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ "ЗАПОРІЖГАЗ" про визнання дій протиправними об`єднано в одне провадження з первісним позовом Акціонерного товариства "ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ "ЗАПОРІЖГАЗ" до ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованого природного газу.

17.04.2024 у судовому засіданні відповідач за первісним позовом позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 заявив клопотання про призначення судової інженерно-технічної експертизи лічильника газу, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса" за адресою: м. Харків, вул. Золочівська, 8-А. На вирішення експертам відповідач просить поставити такі питання:

- чи можливо з порушенням цілісності пломб при наявності на клапані вимірювача речовини, схожої на клей, вплинути на відліковий пристрій газового лічильника марки RS/2001-2P "Самгаз", типорозм G-4, заводський номер 6496917, дата виготовлення 2018 рік, з метою викривлення даних обліку природного газу?

- чи маються сліди такого впливу на лічильник газу марки RS/2001-2P "Самгаз", типорозм G-4, заводський номер 6496917, дата виготовлення 2018 рік?

- чи можливо розміщення на клапані лічильника газу марки RS/2001-2P "Самгаз", типорозм G-4, заводський номер 6496917, дата виготовлення 2018 рік, сторонніх предметів без порушення цілісності охоронних пломб та корпусу лічильника газу марки RS/2001-2P "Самгаз", типорозм G-4, заводський номер 6496917, дата виготовлення 2018 рік?

- чи можливо при наявності на клапані лічильника сторонніх предметів вплинути на відліковий пристрій газового лічильника марки RS/2001-2P "Самгаз", типорозм G-4, заводський номер 6496917, дата виготовлення 2018 рік, з метою викривлення даних обліку природного газу та чи маються сліди такого впливу?

- чи можливо помістити сторонній предмет всередину ЗВТ після встановлення пломби повірки держповірника без пошкодження пломб, без пошкодження самого лічильника та без демонтажу лічильника газу марки RS/2001-2P "Самгаз", типорозм G-4, заводський номер 6496917, дата виготовлення 2018 рік?

- чи впливає виявлена всередині лічильника газу марки RS/2001-2P "Самгаз", типорозм G-4, заводський номер 6496917, дата виготовлення 2018 рік, речовина схожа на клей на показники спожитого газу у сторону їх зменшення?

Представник позивача за первісним позовом відповідача за зустрічним позовом заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що у даній справі має бути призначена трасологічна, а не інженерно-технічна експертиза, а питання, запропоновані ОСОБА_2 , неконкретні, потребують уточнення.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що заявлене клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Підпунктом 1.2.2. пункту 1.2. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, одним із видів експертизи визначена інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; експертиза електронних комунікацій, електротранспортна експертиза; експертиза технічного стану ліфтів; інженерно-механічна; водно-технічна; авіаційно-технічна; теплотехнічна експертиза.

Основні завдання усіх підвидів інженерно-технічної експертизи визначені у Розділі ІI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145.

Зокрема, згідно з п. 1.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій, основними завданнями автотехнічної експертизи є:

- установлення несправностей транспортного засобу (далі - ТЗ), які загрожували безпеці руху, причин їх утворення та часу виникнення (до дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) чи внаслідок неї або після неї), можливості виявлення несправності звичайно застосованими методами контролю за технічним станом ТЗ; визначення механізму впливу несправності на виникнення та розвиток пригоди ;

- установлення механізму ДТП та її елементів: швидкості руху (за наявності слідів гальмування та за пошкодженнями), гальмового та зупинного шляхів, траєкторії руху, відстані, пройденої ТЗ за певні проміжки часу, та інших просторово-динамічних характеристик пригоди ;

- установлення відповідності дій водія ТЗ у даній дорожній ситуації технічним вимогам Правил дорожнього руху, наявності у водія технічної можливості запобігти пригоді з моменту виникнення небезпеки, відповідності з технічної точки зору дій водія вимогам Правил дорожнього руху, а також встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями водія та ДТП.

Основним завданням транспортно-трасологічної експертизи є (п. 2.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): ідентифікація за слідами, залишеними ТЗ, певного його екземпляра або установлення його типу, моделі; визначення взаємного розташування ТЗ у момент їх контактування; визначення місця зіткнення ТЗ і місця наїзду на перешкоду (пішохода), установлення механізму утворення слідів; розташування ТЗ відносно проїзної частини на момент контактування. Вирішення цих завдань здійснюється шляхом дослідження слідів, виявлених на місці ДТП, пошкоджень транспортних засобів. Тому призначати транспортно-трасологічну експертизу доцільно лише тоді, коли є можливість надати експертові об`єкти, які перебували в контакті, або матеріали справи, у яких зафіксовано сліди.

Основними завданнями залізнично-транспортної експертизи є (п. 3.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій):

1) Вирішення діагностичних задач: дослідження технічного стану елементів інженерного обладнання верхньої та нижньої будов залізничної колії; дослідження технічного стану ходових частин та конструкцій рухомого складу залізничного транспорту; дослідження технічного стану вузлів (конструкцій) рухомого складу, а також верхньої та нижньої будови колії при втраті надійності (міцності, жорсткості, стійкості) їх окремих елементів; дослідження технічного стану елементів пристроїв автоматики, телемеханіки, зв`язку та електропостачання залізниць з метою встановлення відповідності технічного стану досліджуваних об`єктів вимогам нормативних документів, що діють на залізничному транспорті України.

2) Вирішення ситуаційних задач: дослідження обставин залізнично-транспортної пригоди (далі - ЗТП) при "класичному" сходженні з рейок рухомого складу (дослідження взаємодії колії та рухомого складу; дослідження режиму ведення поїзда; дослідження фактичних дій учасників ЗТП та встановлення відповідності цих дій вимогам нормативних документів); дослідження обставин залізнично-транспортної пригоди при зіткненнях залізнично-транспортних засобів, наїздів на нерухомі перешкоди та людей (дослідження процесів взаємодії транспортних засобів під час зіткнення; визначення швидкостей зіткнення; дослідження фактичних дій учасників ЗТП та встановлення відповідності цих дій вимогам нормативних документів); дослідження обставин залізнично-транспортної пригоди при втраті міцності елементів верхньої будови колії, ходових частин та конструкцій рухомого складу (дослідження процесів взаємодії колії та рухомого складу; дослідження дій учасників ЗТП та встановлення відповідності цих дій вимогам нормативних документів); дослідження обставин залізнично-транспортної пригоди при відмові механізму керування процесами перевезень (дослідження фактичних дій учасників ЗТП та встановлення відповідності цих дій вимогам нормативних документів); дослідження обставин залізнично-транспортної пригоди при відмові пристроїв автоматики, телемеханіки, зв`язку та електропостачання (дослідження дій учасників ЗТП та встановлення відповідності цих дій вимогам нормативних документів); дослідження обставин залізнично-транспортної пригоди при втраті стійкості рейко-шпальної решітки, стихійних лихах тощо (дослідження процесів, що пов`язані з виникненням критичних внутрішніх (температурних) та зовнішніх сил, при яких відбувається поперечний до осі колії зсув рейко-шпальної решітки; дослідження взаємодії шпальної основи з баластом; дослідження фактичних дій учасників ЗТП та встановлення відповідності цих дій вимогам нормативних документів). Дослідження реалізованого механізму залізнично-транспортної пригоди з метою встановлення безпосередньої технічної причини ЗТП та можливості її запобігання.

Основними завданнями даної експертизи є визначення відповідності техніко-експлуатаційних, геометричних та технічних показників автомобільних доріг нормативно-технічним вимогам. Визначення відповідності робіт з організації дорожнього руху вимогам безпеки руху (п. 4.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій).

Основними завданнями будівельно-технічної експертизи є (п. 5.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є (п. 5.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Основними завданнями земельно-технічної експертизи є (п. 6.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

6.2. Основними завданнями оціночно-земельної експертизи є (п. 6.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): експертна грошова оцінка земельних ділянок; експертна грошова оцінка прав на земельні ділянки; визначення відповідності виконаної оцінки земельної ділянки або прав на неї вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Основними завданнями експертизи з питань землеустрою є (п. 7.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): визначення відповідності розробленої документації із землеустрою та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування; визначення відповідності зміни цільового призначення земельних ділянок та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування; визначення відповідності фактичного землекористування правовстановлювальним документам, документації із землеустрою на земельні ділянки та нормативно-правовим актам; визначення відповідності виконаної нормативної грошової оцінки земель вимогам нормативно-правових актів.

Основними завданнями пожежно-технічної експертизи є (п. 8.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): визначення причин, умов та процесів виникнення пожежі; визначення часу та шляхів розповсюдження пожежі; визначення обставин, які сприяли виникненню та розповсюдженню пожежі; оцінка умов, засобів і способів гасіння пожежі; відповідність технічного стану об`єкта протипожежним нормам.

Основними завданнями експертизи з охорони праці та безпеки життєдіяльності є (п. 9.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): установлення причин та наслідків нещасного випадку, аварії; установлення механізму нещасного випадку, аварії; установлення відповідності дій певних осіб вимогам нормативно-технічних документів, що регламентують безпечний хід виконання робіт, тощо; установлення причинно-наслідкового зв`язку між діями певних осіб та настанням нещасного випадку, аварії; визначення кола осіб, діяльність (або бездіяльність) яких пов`язана з нещасним випадком; установлення відповідності кваліфікації суб`єкта технологічного процесу характеру роботи, яка ним виконується; установлення з технічної точки зору причинно-наслідкових зв`язків між діями (бездіяльністю) осіб та настанням події нещасного випадку, аварії тощо; визначення відповідності фактичних умов праці на підприємстві нормативним вимогам охорони праці.

Об`єктами гірничотехнічної експертизи є (п.п. 10.1.-10.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій): матеріальні й матеріалізовані джерела інформації (речові докази, фрагменти місця події, зразки, гірничі виробки, комунікації, способи і засоби виробництва, системи керування, контролю та захисту, документи тощо). Основними завданнями гірничотехнічної експертизи є: верифікація виду техногенної аварії на гірничому підприємстві (рудникова ендогенна чи екзогенна пожежа, обвалення порід покрівлі, вибух пилометаноповітряної суміші, затоплення підземних виробок, газодинамічні явища, гірничий удар тощо), встановлення її причин та обставин, а також ступеня тяжкості матеріально-технічних і екологічних наслідків; з`ясування причин порушень технологічного гірничого процесу; визначення відповідності фактичних умов експлуатації гірничих машин, механізмів, обладнання, інструментів вимогам нормативно-технічної документації, їх технічного стану й придатності для виконання конкретних технологічних та технічних операцій; виявлення наявності дефектів гірничих машин, обладнання й механізмів, технічних причин і часу їх виникнення; встановлення відповідності кваліфікації суб`єкта технологічного процесу характеру роботи, яка ним виконується; визначення об`єктивної можливості виконання певних дій у заданих гірничогеологічних та гірничотехнічних умовах; встановлення недоліків організаційно-технічного характеру у виробничому процесі гірничого підприємства; визначення відповідності умов праці на гірничому підприємстві й певному робочому місці правилам і нормам техніки безпеки; виявлення обставин, наслідком яких стало професійне захворювання, виробниче травмування чи аварія на підприємстві гірничої промисловості; встановлення послідовності явищ, що призвели до надзвичайної ситуації на шахті; встановлення придатності (якості) використовуваних матеріалів та інструментів відповідно до безпеки ведення певного виду робіт; встановлення природних або гірничогеологічних явищ, які могли обумовити виникнення досліджуваної події, з урахуванням впливу людського фактора; оцінка адекватності дій причетних до події осіб у певній виробничій ситуації; встановлення відповідності поведінки осіб, причетних до події, вимогам нормативно-правових актів з охорони праці, що регламентують дії гірників та інженерно-технічних працівників у нормальних та екстремальних виробничих умовах; виявлення дій осіб, що не відповідали вимогам нормативно-правових актів з охорони праці і які знаходилися у прямому (безпосередньому) причинно-наслідковому зв`язку з настанням події або ускладненням та розвитком негативних наслідків певної надзвичайної ситуації.

Об`єктом інженерно-екологічної експертизи є (п.п. 11.1.-11.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій) матеріальні і матеріалізовані джерела інформації, що містять фактичні дані про обставини надзвичайної екологічної ситуації, у тому числі речові докази, фрагменти місця події, устаткування, комунікації, засоби виробництва, що забезпечують екологічно безпечне функціонування підприємства, а також будь-які інші обставини події, зафіксовані (описані, відображені у схемах, фотографіях, планах тощо) в матеріалах справи. До основних завдань інженерно-екологічної експертизи належать: визначення обставин, що пов`язані з настанням надзвичайної екологічної ситуації; встановлення технічних та організаційних причин порушень технологічного процесу виробництва, якщо це сприяло виділенню забруднюючих речовин, енергії та викидам інших шкідливих речовин і накопиченню промислових відходів; встановлення відповідності дій осіб (або їх бездіяльності), причетних до надзвичайної екологічної ситуації, вимогам нормативних актів у сфері екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів; встановлення причинно-наслідкових залежностей між діями/бездіяльністю спеціально уповноважених осіб (у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів та екологічної безпеки) і наслідками, що настали.

Об`єктами електротехнічної експертизи є електрообладнання, електроприлади, їх частини, фрагменти електропроводів і кабелів, улаштування електрозахисту, електрокомутаційне влаштування, електричні схеми тощо. До основних завдань електротехнічної експертизи належать: встановлення причин виникнення аварійних режимів в електричних мережах та електрообладнанні, вплив цих режимів на роботу електроприладів та електробезпеку людини, аналіз роботи електроустановок та їх відповідність нормативним вимогам (п.п. 12.1.-12.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій).

До основних завдань експертизи комп`ютерної техніки і програмних продуктів належать: установлення робочого стану комп`ютерно-технічних засобів; установлення обставин, пов`язаних з використанням комп`ютерно-технічних засобів, інформації та програмного забезпечення; виявлення інформації та програмного забезпечення, що містяться на комп`ютерних носіях; установлення відповідності програмних продуктів певним версіям чи вимогам на його розробку (п. 13.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій).

Об`єктами експертизи електронних комунікацій є мережі електронних комунікацій та їх складові, радіообладнання, радіоелектронні засоби, випромінювальні пристрої та інформація, що ними передається, приймається та обробляється. Основними завданнями експертизи електронних комунікацій є: визначення характеристик та параметрів мереж електронних комунікацій та їх складових, радіообладнання, радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв; встановлення фактів та способів передачі (отримання) інформації з використанням мереж електронних комунікацій та їх складових, радіообладнання, радіоелектронних засобів, випромінювальних пристроїв; встановлення фактів та способів доступу до мереж, ресурсів та інформації у сфері електронних комунікацій; визначення технічних чинників якості надання електронних комунікаційних послуг на рівні їх споживання; встановлення конфігурації та робочого стану мереж електронних комунікацій та їх складових, радіообладнання, радіоелектронних засобів, випромінювальних пристроїв; встановлення типу, марки, моделі та інших класифікаційних категорій мереж електронних комунікацій та їх складових, радіообладнання, радіоелектронних засобів, випромінювальних пристроїв; дослідження алгоритмів обробки інформації та її захисту в мережах електронних комунікацій та їх складових, радіообладнанні, радіоелектронних засобах, випромінювальних пристроях (п.п. 14.1.-14.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій).

Об`єктами електротранспортної експертизи є трамваї, рейкові колії, тролейбуси. Основними завданнями електротранспортної експертизи є установлення: несправностей трамвая, рейкової колії, тролейбуса, що загрожували безпеці руху, причин їх утворення та часу виникнення (до дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП), внаслідок неї або після неї), можливості виявлення несправностей зазвичай застосовуваними методами контролю за технічним станом трамвая, тролейбуса; визначення механізму впливу несправності на виникнення та розвиток події; відповідності дій водія трамвая (тролейбуса) у цій дорожній ситуації технічним вимогам Правил дорожнього руху, наявності у водія технічної можливості запобігти ДТП з моменту виникнення небезпеки, відповідності з технічної точки зору дій водія трамвая (тролейбуса) вимогам Правил дорожнього руху, а також встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями водія трамвая (тролейбуса) та ДТП (п.п. 15.1.-15.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій).

Об`єктами експертизи з дослідження технічного стану ліфтів є ліфтове устаткування та обладнання, технологічні процеси його експлуатації, відображені в технологічній документації, технічна та службова документація, матеріали перевірок та інші документи, що стосуються досліджуваної події. Основними завданнями експертизи технічного стану ліфтів є установлення: технічного стану та відповідності умов безпечної експлуатації ліфтів вимогам нормативно-технічних документів; відповідності фактичних умов експлуатації ліфтів нормативним вимогам; причин настання нещасних випадків, пов`язаних з експлуатацією ліфтів; механізму настання нещасних випадків, пов`язаних з експлуатацією ліфтів; відповідності дій певних осіб вимогам нормативно-технічних документів, що регламентують безпечну експлуатацію ліфтів; з технічної точки зору причинно-наслідкового зв`язку між причиною події, діями (бездіяльністю) певних осіб та наслідками досліджуваного випадку. Перед експертизою технічного стану ліфтів можуть ставитись й інші завдання, пов`язані з провадженням у справі (п.п. 16.1.-16.1. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій).

Об`єктами теплотехнічної експертизи є теплотехнічне обладнання та його частини, що виробляють теплову енергію шляхом перетворення механічної, електричної, хімічної енергії; устаткування теплоенергетичного призначення, що використовує теплову енергію для опалення, вентиляції, водопостачання, технологічних, виробничих або комунально-побутових потреб; теплосилові установки, що здійснюють перетворення теплоти в роботу або, навпаки, роботи в теплоту; системи паливо- та теплопостачання та інше інженерно-технічне устаткування або системи перетворення будь-якого виду енергії в теплову; складові частини зазначеного устаткування, в якому відбувається нагрівання; системи охолодження та тепломасообміну речовин у твердому, рідкому та газоподібному агрегатних станах; системи передачі (транспортування, постачання) теплової енергії, системи тепло- та водопостачання (паропроводи, трубопроводи гарячої води) разом з допоміжним обладнанням, що забезпечує транспортування та керування цими процесами; системи утилізації (рекуперації), накопичення (акумуляції) теплової енергії; системи реєстрації параметрів роботи теплотехнічного устаткування; режими роботи (нормальні та аварійні) теплотехнічного устаткування; креслення, технологічні схеми, регламенти роботи теплотехнічного устаткування тощо. Основними завданнями теплотехнічної експертизи є: визначення характеристик та параметрів об`єктів, пов`язаних з виробництвом, транспортуванням, постачанням та використанням (споживанням) теплової енергії; визначення відповідності теплотехнічного обладнання систем теплопостачання, опалення, вентиляції та кондиціонування вимогам, які встановлені в технічних умовах, нормах, стандартах та правилах; визначення технічного стану теплотехнічного обладнання, теплосилових установок, трубопроводів опалення з опалювальними приладами, теплообмінниками та запірно-регулювальною арматурою; встановлення причин і наслідків аварій та відмов теплотехнічного обладнання теплоенергетичних установок, які призвели до порушення режимів теплопостачання споживачів; встановлення причин і наслідків аварій та відмов досліджуваного устаткування, під час роботи якого відбуваються теплові процеси з відхиленням параметрів цього процесу від штатного; встановлення режимів роботи теплових установок та механізму перебігу теплових процесів при технічній експлуатації теплотехнічного обладнання та складових елементів систем теплопостачання; встановлення фактичних обставин виникнення та перебігу теплових процесів у теплотехнічному обладнанні, устаткуванні, машинах та механізмах та/або їх складових; встановлення обсягу використання теплоти та/або палива на опалення, вентиляцію, водопостачання, технологічні, виробничі потреби. Перед теплотехнічною експертизою можуть ставитись й інші завдання, якщо для їх розв`язання необхідні спеціальні знання в галузі теплотехніки та енергоефективних технологій. Спеціальні знання в галузі теплотехніки можуть також застосовуватись при комплексному вирішенні питань, де потрібно застосування спеціальних знань за іншими експертними спеціальностями (п.п. 17.1.-17.2. Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій).

Таким чином, жодна із перелічених в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень видів інженерно-технічної експертизи не вирішує питання, які були поставлені відповідачем за первісним позовом позивачем за зустрічним позовом.

В свою чергу, підпунктом 1.2.1. пункту 1.2. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, одним із видів експертизи визначена криміналістична, одним з підвидів якої є трасологічна експертиза.

Пунктом 5.1. Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, визначено, що основними завданнями трасологічної експертизи є ідентифікація або визначення родової (групової) належності індивідуально визначених об`єктів за матеріально фіксованими слідами - відображеннями їх слідоутворювальних поверхонь; діагностика (установлення властивостей, станів) об`єктів; ситуалогічні завдання (установлення механізму слідоутворення тощо). Трасологічною експертизою можна також установлювати факти, які належать до просторових, функціональних, структурних, динамічних і деяких інших характеристик процесу слідоутворення, а також особливостей слідоутворювальних об`єктів. Перед трасологічною експертизою можуть ставитись питання про наявність на предметах обстановки місця події слідів взаємодії з іншими предметами, придатність цих слідів для ідентифікації або про наявність у цих слідах ознак, що орієнтують на пошук зазначених об`єктів. Для вирішення ідентифікаційних завдань експерту необхідно надати: предмети зі слідами, а якщо вилучити їх неможливо, то копії слідів (зліпки, фотознімки); об`єкти, якими, за припущенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), могли бути залишені ці сліди; дані про час виявлення слідів, умови, у яких були об`єкти зі слідами до їх направлення на експертизу.

Розрізняються такі основні підвиди трасологічної експертизи: експертиза слідів рук людини; експертиза слідів ніг людини, її взуття, шкарпеток, панчіх; експертиза слідів рукавичок, одягу людини, слідів пошкоджень на об`єктах, слідів нашарувань на об`єктах; експертиза слідів ніг (лап) тварини; експертиза знарядь, агрегатів, інструментів, холодної зброї і залишених ними слідів, ідентифікація цілого за частинами, експертиза слідів знаряддя та інструментів; експертиза слідів транспортних засобів; експертиза замикальних та контрольних засобів; експертиза слідів поділу цілого на частини; експертиза рельєфних знаків на металі, пластмасі та інших матеріалах; експертиза вузлів та петель.

Тобто, за своїм змістом дослідження лічильника газу на предмет впливу сторонніх предметів відноситься до трасологічних експертиз.

Тому, оскільки ОСОБА_2 не заявлено про проведення судово-трасологічної експертизи, а сформульовані питання не стосуються об`єкту та завдань інженерно-технічної експертизи, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 103-106, 222 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача за первісним позовом позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про призначення судової інженерно-технічної експертизи лічильника газу відмовити у повному обсязі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 17.04.2024.

Суддя Н.М. Свідунович

17.04.2024