Справа №938/276/24
Провадження № 2/938/157/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року селище Верховина

Верховинський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Чекан Н.М.

з участю секретаря судового засідання Ласкурійчук С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Верховинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Верховинського районного суду Івано-Франківської області з позовом до Верховинської селищної ради про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном один місяць після набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка залишила на його ім`я заповіт, посвідчений 01.07.2011 року за реєстраційним № 23 секретарем Замагірської сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області. Після смерті його матері відкрилася спадщина. Маючи намір прийняти спадщину він звернувся до приватного нотаріуса Верховинського районного нотаріального округу, яким у прийнятті заяви йому відмовлено в зв`язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому йому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Просить надати йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки працівниками Замагірського старостинського округу Верховинської селищної ради його було повідомлено, що в умовах запровадження воєнного стану в Україні почали діяти нові зміни щодо строків оформлення спадщини, а саме що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж 4 місяці. Однак, станом на 23.10.2023 року вказаний пункт постанови Кабінету Міністрів України відмінено, про що його ніхто не повідомив і тому він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 24.04.2024 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 21.06.2024 року продовжено строк підготовчого провадження та витребувано від Верховинської районної державної та приватної нотаріальних контор (державний нотаріус Павлюк І.І., приватний нотаріус Мартищук О.Я.) інформацію зі спадкового реєстру про те, чи відкривалися спадкові справи після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки с. Замагора Верховинського району Івано-Франківської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; у разі відкриття спадкових справ після смерті вищевказаного спадкодавця витребувано від нотаріусів належним чином завірені копії цих спадкових справ та інформацію зі спадкового реєстру про складання за життя заповітів ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , з обов`язковим направленням до суду належно завірених копій усіх заповітів вищевказаного спадкодавця. Також витребувано від Верховинської селищної ради інформацію з приводу того, чи вказана селищна рада є правонаступником, якщо так, то витребувано належно завірені копії документів з вищевказаного приводу, а також інформацію про те, чи посадовими особами Замагірської сільської ради повідомлявся спадкоємець ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про наявність заповіту ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , який посвідчений секретарем Замагірської сільської ради 01.07.2011 року та зареєстровано в реєстрі за №23, вказавши дату такого повідомлення.

Витребувані документи поступили до суду 02.07.2024 року, 05.07.2024 року, 10.07.2024 року (а.с. 57-61, 62-65, 66).

Ухвалою суду від 29.07.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Бельмега М.В. у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 71), від представника позивача до суду поступила заява про розгляд справи за відсутності сторони позивача та задоволення позову (а.с. 72).

Відповідач явку представника в судове засідання не забезпечив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.71), представник відповідача ОСОБА_3 подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та не заперечувала щодо задоволення позовних вимог (а.с.73).

Такі дії не суперечать вимогам ст.211 ЦПК України, згідно з якою учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно зі ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.6 ст.259 ЦПК України, у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Згідно з ч.ч.4, 5 ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Враховуючи наведені вимоги процесуального закону, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 29.08.2024 року, є дата складення повного судового рішення 05.09.2024 року.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, прийшов до такого висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка с. Замагора Верховинського району Івано-Франківської області, склала заповіт 01.07.2011 року, який посвідчено секретарем Замагірської сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області Кіцнак О.Ю. та зареєстровано в реєстрі №23. Вказаний заповіт на час розгляду справи в суді є чинним (а.с.58-59). Відповідно до цього заповіту, ОСОБА_2 на випадок смерті все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалося, заповіла сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.13).

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Замагора Верховинського району Івано-Франківської області у віці 78 років, про що Верховинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Верховинському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 03.05.2023 року складено актовий запис №130, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.14).

Як вбачається з інформації Верховинської селищної ради від 03.07.2024 року №2002/04-36/10 (а.с.62), з приводу повідомлення посадовими особами Замагірської сільської ради спадкоємця ОСОБА_1 про наявність заповіту ОСОБА_2 (померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ), який посвідчено секретарем Замагірської сільської ради 01.07.2011 року інформація відсутня.

Із повідомлення Верховинської державної нотаріальної контори та приватного нотаріуса Верховинського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Мартищук О.Я. (а.с. 57, 66), після померлої ОСОБА_2 зі заявами про прийняття та оформлення спадщини за законом або заповітом не зверталися, спадкова справа не заводилася.

З інформаційної довідки зі спадкового реєстру №77508444 Верховинської державної нотаріальної контори ( а.с. 58-60) вбачається, що заповіт ОСОБА_2 від 01.07.2011 року, який посвідчений секретарем Замагірської сільської ради Верховинського району Кіцнак О.Ю. та зареєстрований в реєстрі №23, є чинним, а спадкова справ після її смерті не заводилася (а.с. 61).

Згідно зі положеннями ч.ч. 1,2 ст. 1220, ч.1 ст. 1222, ч.3 ст. 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття cпадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У ч.ч. 1,3 ст. 1268, ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом зазначених норм прийняття особою спадщини обумовлюється або постійним проживанням спадкоємця із спадкодавцем на час відкриття спадщини або в разі відсутності наведених вище обставин, поданням до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у визначений ч.1 ст. 1270 ЦК строк.

Судом встановлено, що в будинку спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживала та проживає її дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є особою з інвалідністю 1 групи з дитинства, не може пересуватися та потребує постійного стороннього догляду (а.с. 7-12).

У ч.1 ст.1241 ЦК України закріплено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Як вбачається з рішенні Конституційного Суду № 1-рп/2014 від 11.02.2014 року, в аспекті конституційного звернення положення частини першої статті 1241 Цивільного кодексу України щодо права повнолітніх непрацездатних дітей спадкодавця на обов`язкову частку у спадщині необхідно розуміти так, що таке право мають, зокрема, повнолітні діти спадкодавця, визнані інвалідами в установленому законом порядку, незалежно від групи інвалідності.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є особою з інвалідністю 1 групи з дитинства, не може пересуватися, потребує постійного стороннього догляду та яка постійно проживала зі спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, будучи її дочкою та маючи право на обов`язкову частку в спадщині, вважається такою, що прийняла спадщину, оскільки протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не заявила про відмову від неї.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як передбачено п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також завідсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

З правової позиції Верховного Суду, яка викладена в постанові від 04.12.2019 року у справі №697/2052/17-ц, провадження №61-3014св19 вбачається, що відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину; при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевового самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, належним відповідачем у цій справі має бути ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а не Верховинська селищна рада.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (частини перша та друга статті 11 ЦПК України у редакції, чинній на час відкриття провадження у справі та ухвалення рішення судом першої інстанції).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

При таких обставинах, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову та встановлення ОСОБА_1 додаткового строку тривалістю один місяць з дня набрання рішення законної сили для прийняття спадщини.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 258-259, 263-265, 273 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_1 до Верховинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення до Івано-Франківського апеляційного суду через Верховинський районний суд.

Найменування та ім`я сторін, їх місцезнаходження та проживання :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ;

Верховинська селищна рада, , адреса місцезнаходження: вул. І. Франка, 3, селища Верховина Івано-Франківської області.

Суддя Наталія ЧЕКАН