Єдиний унікальний номер справи 333/146/21
Номер провадження 6/333/282/24
УХВАЛА

іменем України

08 квітня 2024 року місто Запоріжжя

Комунарський районний суд міста Запоріжжя
у складі: за участю: головуючого судді секретаря судового засідання Стоматова Е.Г. Бережної Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Запоріжжя заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області про зміну способу виконання рішення суду у справі № 333/146/21 за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, треті особи: Запорізька обласна прокуратура, Головне управління Національної поліції в Запорізькій області про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області про зміну способу виконання рішення суду. В обґрунтування заяви зазначено, що відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року N? 845 (далі по тексту - Порядок N? 845), на адресу Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області 12.02.2024 надійшла заява адвоката Мазур О.С. представника ОСОБА_1 від 23.01.2024 N? б/н про виконання виконавчого листа по справі N? 333/146/21, виданого Комунарським районним судом м. Запоріжжя 18.01.2024, про стягнення з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання є єдиного казначейського рахунку моральної шкоди у розмірі 207 400,00 грн.

Вказаний виконавчий лист видано згідно з рішенням Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18.10.2021 по справі N? 333/146/21.

За результатом розгляду наданих документів встановлено наявність обставин, що унеможливлюють виконання рішення у визначений судом спосіб.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 квітня 2015 року N? 215, Державна казначейська служба України є юридичною особою публічного права та самостійно несе відповідальність за своїми зобов?язаннями.

Механізм виконання органами Державної казначейської служби України рішень про стягнення коштів державного бюджету та коштів боржників, що обслуговуються в органах Державної казначейської служби України визначено Порядком N? 845.

Пунктом 38 Порядку N? 845 передбачено, що для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету для відшкодування шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень в Державній казначейській службі України відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Зазначений рахунок є рахунком, на якому обліковуються кошти державного бюджету, передбачені на певну мету.

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Державною казначейською службою України за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Згідно з додатком 3 до Закону України від 09 листопада 2023 року N? 3460-IX "Про Державний бюджет України на 2024 рік" бюджетну програму КПКВК 3504030 "Заходи щодо відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відшкодування громадянинові вартості конфіскованого та безхазяйного майна стягнутого в дохід держави, відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб" закріплено за Державною казначейською службою України.

Таким чином, Державна казначейська служба України лише здійснює виконання судових рішень по справах зазначених категорій відповідно до наданих повноважень і жодним чином не порушувала прав ОСОБА_1 .

Відповідно до Положення про єдиний казначейський рахунок, затвердженого наказом Державного казначейства України від 26.06.2002 N? 122, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18.07.2002 за N? 594/6882, єдиний казначейський рахунок (далі по тексту - СКР) - це консолідований рахунок, відкритий Державній казначейській службі України в Національному банку України для обліку коштів та здійснення розрахунків у системі електронних платежів Національного банку України. ЄКР консолідує кошти державного та місцевих бюджетів, фондів загальнообов?язкового державного соціального страхування, коштів інших клієнтів, обслуговування яких здійснюється органами Державної казначейської служби України та регламентується законодавством.

Таким чином, безспірне списання коштів за судовими рішеннями про стягнення шкоди не здійснюється з ЄКР, відкритого в Національному банку України.

У таких справах резолютивні частини рішень не повинні містити відомості про суб?єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов?язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не резолютивній частині рішення.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 21.07.2022 по справі N? 333/146/21 судом апеляційної інстанції було змінено рішення суду першої інстанції в частині стягнення майнової шкоди і зазначено про стягнення майнової шкоди саме з Державного бюджету України.

Визначений судом спосіб стягнення моральної шкоди, а саме: з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання з єдиного казначейського рахунку, є неможливим і є порушенням бюджетного законодавства, у зв?язку з чим має бути змінено спосіб і порядок виконання такого рішення у цій частині.

У судове засідання представник заявника не з`явився, але в заяві міститься вимога про розгляд справи без їх участі.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату і час розгляду повідомлялись своєчасно і належним чином, причини неявки суду не відомі.

На підставі ст. 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути заяву у відсутність сторін.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання не здійснюється.

Вивчивши матеріали заяви, суд прийшов до наступного висновку.

Рішенням Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 18 жовтня 2021 року, позовні вимоги ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, треті особи: Запорізька обласна прокуратура, Головне управління Національної поліції в Запорізькій області про відшкодування шкоди задоволено частково. Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання з єдиного казначейського рахунку на користь на користь ОСОБА_1 на відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 129 061 гривень 14 копійок та моральної шкоди в розмірі 207 400 гривень. В іншій частині відмовлено.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 21 липня 2022 року, апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби у Запорізькій області задоволено частково. Апеляційну скаргу суду Запорізької обласної прокуратури в особі керівника Приходько В. задоволено. Рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18 жовтня 2021 року у цій справі в частині відшкодування майнової шкоди змінено. Стягнуто з Державного бюджету України шляхом безспірного списання з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 на відшкодування майнової шкоди 67 248,60 гривень. В іншій частині рішення залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 січня 2023 року касаційну скаргу Державної казначейської служби України залишено без задоволення. Рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18 жовтня 2021 року у незміненій частині та постанову Запорізького апеляційного суду від 21 липня 2022 року залишено без змін.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" (далі - Закон) у наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються): І) заробіток та інші грошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій; 2) майно (в тому числі гроші, грошові вклади і відсотки по них, цінні папери та відсотки по них, частка у статутному фонді господарського товариства, учасником якого був громадянин, та прибуток, який він не отримав відповідно до цієї частки, інші цінності), конфісковане або звернене в доход держави судом, вилучене органами досудового розслідування, органами, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а також майно, на яке накладено арешт; 3) штрафи, стягнуті на виконання вироку суду, судові витрати та інші витрати, сплачені громадянином; 4) суми, сплачені громадянином у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги; 5) моральна шкода.

Відповідно до статті 4 цього Закону Відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 етапі 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету.

Отже, чинним законодавством чітко визначено порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

Кошти на відшкодування шкоди державою підлягають стягненню з Державного бюджету України, тому відсутня необхідність зазначення у резолютивній частині рішення таких відомостей, як орган, через який грошові кошти мають перераховуватись, або номера чи виду рахунку, з якого має бути здійснено стягнення/списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не резолютивній частині рішення (пункт 6.21 постанови Великої Палати Верховного Суду, від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16).

Положення про єдиний казначейський рахунок, що затверджено наказом Державного казначейства України від 26.06.2002 № 122, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18.07.2002 за № 594/6882 (далі - Положення) регламентує функціонування єдиного казначейського рахунку - основного рахунку держави для проведення фінансових операцій та ефективного управління коштами державного та місцевих бюджетів через систему електронних платежів Національного банку України.

Відповідно до Положення, єдиний казначейський рахунок (далі - ЄКР) - це консолідований рахунок, відкритий Державному казначейству України в Національному банку України для обліку коштів та здійснення розрахунків у системі електронних платежів Національного банку України (далі - СЕП).

ЄКР консолідує кошти державного та місцевих бюджетів, фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, коштів інших клієнтів, обслуговування яких здійснюється органами Державного казначейства України та регламентується законодавством.

Це сукупність відкритих в органах Казначейства рахунків, а саме: бюджетні рахунки для зарахування надходжень бюджетів, передбачених законодавством; бюджетні рахунки для операцій клієнтів з бюджетними коштами; рахунки для обліку операцій з фінансування бюджетів та інші бюджетні рахунки; рахунки фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування; рахунки інших клієнтів за операціями, що не належать до операцій з виконання бюджетів, але відповідно до вимог законодавства обслуговуються органами Державного казначейства України.

Тобто списання коштів здійснюється з відповідних рахунків, відкритих для певної мети і лише після встановлення у законі про Державний бюджет України відповідних бюджетних призначень.

В постановах Касаційного цивільного суду від 06.02.2019 по справі № 199/6713/14- ц, від 11.08.2021 по справі № 352/2255/19, від 18.08.2021 но справі № 591/6891/18, 3 від 18.08.2021 по справі № 200/8310/18, від 08.09.2021 по справі № 751/7182/19 викладено наступну позицію Верховного Суду: «Суди першої та апеляційної інстанцій не звернули уваги та дійшли помилкового висновку про стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди безпосередньо з Казначейства шляхом їх списання з єдиного казначейського рахунку. За таких обставин резолютивна частина рішення підлягає зміні в частині стягнення коштів не з Казначейства, а з Державного бюджету України».

В силу приписів статті 19 Конституції України у системному зв`язку з нормами пункту 9 розділу VI Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України, Закону України «Про виконавче провадження» Казначейство є лише органом виконання окремих категорій судових рішень.

Пунктом 35 Порядку передбачено, що Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації), зокрема: шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень.

Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок (пункт 38 Порядку).

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, які набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, їх посадовими та службовими особами на всій території України.

Згідно до ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може, зокрема, за заявою стягувана чи виконавця встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до ч. 3 вказаної статті підставою для зміни способу або порядку виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

З наведеної норми закону вбачається, що суд може змінити спосіб виконання рішення лише у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють його виконання за умови надання достатніх доказів наявності таких обставин.

Отже, зміна способу та порядку виконання рішення суду це визначена законом послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання рішення суду визначається на підставі ст. 16 ЦК України. При вирішенні питання про зміну способу виконання рішення суду суд має з`ясувати обставини, що свідчать про абсолютну неможливість виконання рішення суду. При цьому, у будь-якому випадку при зміні способу і порядку виконання рішення суду суд не може змінювати останнє по суті.

Запропонована у заяві зміна способу виконання рішення суду не обмежує права та можливості стягувача на отримання коштів за виконавчим листом по справі № 333/146/21, а навпаки спрямована на забезпечення належного виконання вищевказаного судового рішення.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.258,260,435 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області - задовольнити.

Змінити спосіб і порядок виконання рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18.10.2021 по справі N? 333/146/21 в частині присудження до стягнення моральної шкоди, шляхом стягнення на користь ОСОБА_1 моральної шкоди у розмірі 207 400,00 грн з Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Повний текст судового рішення складено 08 квітня 2024 року.

Суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя Е.Г.Стоматов