Справа № 710/43/24
Провадження № 2/710/145/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.02.2024 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Побережної Н.П.,

за участі секретаря судових засідань Гегельської І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина.

Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

До Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю в три місяці, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Лебедин Звенигородського району Черкаської області, актовий запис про смерть №90 від 15.12.2014.

Аргументи учасників справи.

Свій позов обґрунтовує наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лебедин Звенигородського району Черкаської області померла ОСОБА_2 , що проживала по АДРЕСА_1 , яка є хрещеною матір`ю ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина, яка складається з права на успадкований нею після смерті сина ОСОБА_3 житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, розташований по АДРЕСА_2 , який рахується за ОСОБА_3 на підставі договору дарування та іншого належного їй майна. Факт прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ОСОБА_2 підтверджується довідкою №20 про останнє місце проживання ОСОБА_3 , виданою 04.01.2024 Виконавчим комітетом Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області. В будинку ОСОБА_4 після її смерті ніхто не проживав. Серед старих речей, мати позивача у грудні 2023 знайшла копію заповіту, складеного 04.08.2014, відповідно до якого померла заповіла все її майно де б воно не було і з чого б воно не складалося на день її смерті ОСОБА_1 . Після отримання ОСОБА_5 вищевказаного заповіту у виконавчому комітеті Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області, 28.12.2023 позивач звернувся до приватного нотаріуса Звенигородського районного округу Курінного А.В. із заявою на видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок, який перейшов у порядку спадкування до ОСОБА_2 після смерті її сина ОСОБА_3 , втім нотаріус перевіривши надані документи та довідки повідомив, що не має правових підстав для вчинення таких нотаріальних дій оскільки було пропущено строк для прийняття спадщини. На підставі викладеного ОСОБА_1 вважає, що пропущений строк для прийняття спадщини з поважної причини та за відсутності інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті спадкодавця, є підставою для його поновлення.

Інші процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 10.01.2024 було відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Крім того, витребувано із Шполянського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області центрального міжрегіонального управління юстиції витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про: народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ; смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; шлюбу ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність та вказав, що позов підтримує.

Відповідач Шполянська міська рада ОТГ Черкаської області надала письмову заяву про те, що не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить розгляд справи проводити без її участі.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Оскільки відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе ухвалити рішення у цій справі за результатами підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

2. Мотивувальна частина:

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд встановив наступне.

ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками його є ОСОБА_6 на ОСОБА_7 , свідоцтво про народження серія НОМЕР_1 видане 13.01.1982, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про народження народився в с.Лебедин Шполянського району Черкаської області №9 від 12.01.2024 (а.с.29-30).

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян №1 від 12.01.2024 (а.с.31-32).

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про шлюб встановлено, що ОСОБА_7 одружилась із ОСОБА_8 , дружина змінила прізвище на з ОСОБА_9 на ОСОБА_10 , актовий запис №27 від 29.05.1983 (а.с.33-34).

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 виданого 15.12.2014 виконавчим комітетом Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області, актовий запис №90 (а.с.11).

За змістом довідки, виданою директором КП «ЧООБТІ» №503 від 25.12.2023 станом на 01.01.2013 право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , зареєстровано на ОСОБА_3 , відповідно до договору дарування, виданого Шполянською державною нотаріальною конторою 12.09.1996 №2568 (а.с.12).

Відповідно до наданої інформації, щодо показників технічної характеристики об`єкту нерухомого майна по АДРЕСА_1 , вказана коротка технічна характеристика житлового будинку садибного типу за даними технічної інвентаризації (а.с.13).

Згідно довідки №20 від 04.01.2024, виданої старостою старостинського округу виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, ОСОБА_3 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 проживав та був зареєстрований в домоволодінні по АДРЕСА_1 , яке йому належить на праві власності. Разом з ним проживала та була зареєстрована його мати ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Малолітніх, неповнолітніх, недієздатних осіб, а також осіб дієздатність яких обмежена у спадкодавця немає (а.с.14).

ОСОБА_2 04.08.2014 склала заповіт, відповідно до якого вона все майно належне їй де б воно не було і з чого б воно не складалося, а взагалі, все, що їй належало на день смерті і на що за законом в неї було право заповіла ОСОБА_1 . Даний заповіт посвідчений секретарем Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області у книзі реєстрації заповітів за №488 (а.с.15-16).

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Курінного А.В. про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.12.2023 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , оскільки ним пропущений встановлений законодавством України шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця ОСОБА_2 .. Крім того, в постанові вказано, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався. (а.с.17).

За змістом довідки №1231 від 14.12.2023, виданої старостою старостинського округу виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, ОСОБА_2 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 постійно проживала та була зареєстрована в будинку по АДРЕСА_1 , який їй належить на праві власності. На час відкриття спадщини разом із спадкодавцем ніхто не проживав. Малолітніх, неповнолітніх, недієздатних осіб, а також осіб дієздатність яких обмежена у спадкодавця немає (а.с.18)

За даними Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 12.12.2023 відсутня інформація у Спадковому реєстрі про спадкову справу після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.19).

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

За змістом ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Так, судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач на час відкриття спадщини постійно разом з спадкодавцем не проживав. За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Таким чином, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився 13.06.2015.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Така ж правова позицію викладена і постанові Верховного Суду України справа №6-1320цс17 від 23.08.2017.

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Разом з тим, вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 відповідно до якої, причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 13.06.2015, а позов до суду позивач пред`явив 08.01.2024, в зв`язку з необізнаністю про наявність заповіту. Крім того надано докази, про відсутність інших спадкоємців за заповітом і за законом.

Позивач є спадкоємцем ОСОБА_2 за заповітом, разом зі спадкодавцем не проживав. В даному випадку на переконання суду, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення позивача від спадкування. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб.

Визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб та є підставою для задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заходи забезпечення позову не застосовувались.

Позивач просить залишити судові витрати на його рахунку, а тому суд не стягує з відповідача судові витрати.

Керуючись ст. ст. 1221, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 142, 206, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , жителю с.Журавка Звенигородського району Черкаської області, паспорт серії НОМЕР_3 виданий 12.08.2009 Шполянським РВ УМВС України в Черкаській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , інші відомості про особу суду не відомі, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Лебедин Звенигородського району Черкаської області, актовий запис №90 від 15.12.2014, тривалістю три місяці для з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.П. Побережна