Справа № 212/4798/20
У Х В А Л А

10 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Дехти Р.В., за участі секретаря судового засідання Колісник К.Е., в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності осіб, які беруть участь у справі та без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, розглянувши заяву про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Житлокомцентр до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по житлово-комунальним послугам,-

встановив:

У липні 2024 року відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду із вказаною заявою про перегляд заочного рішення від 15.10.2020 року .

В обґрунтування заяви вказано, що вона не отримувала жодних викликів до суду, а також не отримувала копію позовної заяви, а отже не могла вчасно подати відзив. Відповідач не погоджується з позовними вимогами, вважає, що позивачем не доведено факту надання послуг, їх обсяг та вартість, а також настання у відповідача строку виконання грошового зобов`язання з оплати таким послуг та застосування строку позовної давнини.

Представник позивача 15.08.2024 року надала заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких вказала, що відповідач належним чином повідомлялася про слухання справи, надсиланням повістки про виклик до суду за зареєстрованим місцем проживання, неотримання відповідачем поштової кореспонденції та ухилення від участі у судових засідання дало суду підстави для ухвалення заочного рішення. Також, відповідач не надала жодного доказу, який мав би істотне значення для вирішення спору, а заява зводиться до загальних фраз та домислів. До позову доданий детальний щомісячний розрахунок заборгованості з якого вбачається, що відповідач здійснювала частково оплату за надані позивачем послуги, але не своєчасно та не у повній мірі, що призвело до виникнення заборгованості. Крім того, позивачем звернувся до суду із вказаним із вимогами про стягнення боргу за період з 01.06.2015 року по 31.05.2020 року в межах строків позовної давності, з дотриманням вимог законодавства, так як строк позовної давнини переривався подією - зверненням позивачем до суду з заявою про видачу судового наказу, який був скасований за заявою відповідача, докази чого наявні у справі. Вказує,що заява про перегляд містить незгоду з прийнятим рішенням, що є підставою для апеляційного перегляду.

Справа розглядається за присутності представника позивача та представника відповідача ОСОБА_2 , у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання.

Дослідивши зміст заяви про перегляд заочного рішення,перевіривши матеріали цивільної справи,вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення суду задовольнити, виходячи з наступного.

Заочним рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 жовтня 2020 року задоволено позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Товариства з обмеженою відповідальністю Житлокомцентр та стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованість за послугу з управління будинку та прибудинкової території у загальному розмірі 15724,64 грн., а також судові витрати у розмірі 2102,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Крім того, за змістом ст.285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з аналізу наведених вище норм вбачається, що заочне рішення може бути скасоване за наявності двох умов, які мають існувати одночасно.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач про дату, час та місце слухання справи неодноразово повідомлялася належним чином, у спосіб передбачений законом, шляхом направлення повістки за її зареєстрованим місцем проживання. Крім того, інформація про кожне судове засідання була висвітлена на офіційному сайті Судової влади, відповідно до встановлених правил.

За змістом п. 4 ч. 8ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно п.99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року, рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

При цьому, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, є належним повідомленням про наявний на розгляді суду спір відповідно до положень ст. 128 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 викладений правовий висновок, згідно з яким довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду України, викладених у постанові від 25.04.2018 у справі №800/547/17 направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому, отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Таким чином, поважних причин неприбуття відповідачів у судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву, суду не наведено, відтак посилання відповідачем про неналежне повідомлення та виклики на судові засідання, не заслуговують на увагу.

Крім цього, сам по собі факт неприбуття відповідачів в судове засідання не дає підстав для скасування заочного рішення.

При цьому, відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення не наведено жодного доказу, в розумінніст.76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення спору та спростовував висновки суду наведені в заочному рішенні суду від 15.10.2020 року, а обставини, на які посилається відповідач в своїй заяві про скасування заочного рішення у справі, не спростовують висновків суду, наведених у заочному рішенні, а є такими, що обґрунтовують по суті незгоду відповідача із рішенням суду, що є підставою для апеляційного оскарження.

Посилання відповідача у заяві про перегляд заочного рішення на те, що позивачем пропущено строк позовної давності також не обґрунтовані та не знайшли свого підтвердження.

Фактично наведені відповідачем ОСОБА_2 посилання є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам та застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення, адже суд першої інстанції не має права скасовувати заочне рішення для надання іншої оцінки тим самим обставинам та доказам, що вже наявні у матеріалах справи, а інших доказів відповідачами суду не надано.

Відповідно до ч.3ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст.ст.284,285,287,288 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 15.10.2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Житлокомцентр до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по житлово-комунальним послугам - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. В. Дехта