УХВАЛА

14 березня 2024 року

м. Київ

справа № 369/6355/15-ц

провадження № 61-4944св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О.,

Сердюка В. В.,

учасники справи:

позивач (за первісним позовом) - ОСОБА_1 , відповідачі (за первісним позовом): ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (за первісним позовом): Державна реєстраційна служба Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області, Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора,
позивачі (за зустрічним позовом): ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , відповідачі (за зустрічним позовом): ОСОБА_1 , Комунальний заклад Київської міської ради «Обласне бюро медико-соціальної експертизи»,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (за зустрічним позовом), - ОСОБА_2 ,
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Клапчук Федір Петрович, на постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у складі колегії суддів

Мережко М. В., Ігнатченко Н. В., Савченка С. І., та касаційну скаргу ОСОБА_6 , яка є правонаступницею ОСОБА_3 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 29 червня 2022 року у складі судді Ковальчук Л. М. та постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у складі колегії суддів Мережко М. В., Ігнатченко Н. В., Савченка С. І.,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до

ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державна реєстраційна служба

Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області, Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину житлового будинку в порядку спадкування.

У вересні 2015 року ОСОБА_3 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , Комунального закладу Київської міської ради «Обласне бюро медико-соціальної експертизи», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про усунення від права на спадкування та визнання протиправним присвоєння групи інвалідності.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, правонаступниками після смерті якого до участі у справі залучені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Києво-Святошинський районний суд Київської області рішенням від 26 січня 2016 року (у складі судді Волчка А. Я.) у задоволенні позову ОСОБА_1

та зустрічного позову ОСОБА_3 відмовив.

Апеляційний суд Київської області ухвалою від 29 березня 2016 року (у складі колегії суддів Дмитрієвої Л. Д., Мельника Я. С., Олійника В. І.) рішення

Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 січня

2016 року залишив без змін.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ ухвалою від 14 вересня 2016 року (у складі колегії суддів Дьоміної О. О., Завгородньої І. М., Парінової І. К., Ситнік О. М., Ступак О. В.) рішення

Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 січня

2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 29 березня

2016 року в частини позовних вимог ОСОБА_1 скасував, справу в цій частині передав на новий розгляд до суду першої інстанції.

Верховний Суд постановою від 18 квітня 2018 року (у складі колегії суддів Стрільчука В. А., Карпенко С. О., Погрібного С. О., Ступак О. В., Усика Г. І.) рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 січня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 29 березня

2016 року в частині вирішення зустрічного позову ОСОБА_3 скасував, справу в цій частині направив на новий розгляд до суду першої інстанції.

Києво-Святошинський районний суд Київської області рішенням від 29 червня 2022 року позов ОСОБА_1 задовольнив.Визнав за ОСОБА_1

в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 1/6 частину житлового будинку з надвірними спорудами та будівлями, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 28 лютого 2023 року рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 червня

2022 року скасував в частині задоволення позову ОСОБА_1 та ухвалив в цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовив.В іншій частині рішення суду першої інстанції залишив без змін.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат

Клапчук Ф. П., просить скасувати постанову апеляційного суду і направити справу на новий розгляд до першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У касаційній скарзі ОСОБА_6 , яка є правонаступницею ОСОБА_3 , просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій

в частині відмови у задоволенні зустрічного позову і ухвалити нове рішення про задоволення зустрічного позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Частиною першою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу буде призначено до розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи, які на заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державна реєстраційна служба Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області, Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину житлового будинку в порядку спадкування; за зустрічним позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якого є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , до ОСОБА_1 , Комунального закладу Київської міської ради «Обласне бюро медико-соціальної експертизи», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_2 , про усунення від права на спадкування та визнання протиправним присвоєння групи інвалідності, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська
С. О. Карпенко
В. В. Сердюк