У х в а л а

12 березня 2024 року

м. Київ

Справа № 760/10908/13-ц

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. розглянув заяву ОСОБА_1 (далі - заявниця) як представниці ОСОБА_2 про виправлення описок в ухвалі Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 4 жовтня 2019 року

у справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якої є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна (далі - КМБТІ), ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району міста Києва Міністерства доходів і зборів України

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - відділу громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у місті Києві - про визнання недійсними договору дарування, довідок, реєстраційного посвідчення, поверхових планів і експлікацій, скасування державної реєстрації вказаного договору, відновлення прав власника, зняття з реєстраційного обліку та

в с т а н о в и в :

1. 1 березня 2024 року заявниця подала до Верховного Суду заяву про виправлення описок в ухвалі Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 4 жовтня 2019 року про витребування справи. У прохальній частині цієї заяви просила, зокрема, про таке:

- «постановити ухвалу суду про витребування цивільної справи № 760/10908/13-ц протягом п`яти днів з дня надходження даної заяви»;

- у резолютивній частині ухвали вказати: «Направити справу № 760/10908/13-ц до касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду не пізніше наступного дня з дня надходження відповідної ухвали суду»;

- «взяти під особистий контроль виконання ухвали про витребування цивільної справи № 760/10908/13-ц із Солом`янського районного суду м. Києва з огляду на той факт, що ухвала від 04 жовтня 2019 року, яку постановила суддя Антоненко Н. О., через попередні договорняки із неповноважним головуючим суддею Київського апеляційного суду Мостовою Г. І. не виконувалася із 04 жовтня 2019 року по 24 січня 2020 року, що порушило вимоги цивільного процесуального кодексу України».

2. Обґрунтувала так: вступна й описова частини ухвали (в яких суд правильно зробив посилання на статтю 269 ЦПК України) суперечать мотивувальній і резолютивній її частинам (в яких суд неправильно зробив посилання на статтю 271 ЦПК України); «це призводить до спотворення тексту судового рішення та його неправильного сприйняття».Стверджувала, що «аналогічні описки у судових рішеннях у цивільній справі № 760/10908/13-ц були виправлені у суді апеляційної інстанції». Крім того, у заяві про виправлення описок:

- описуючи звернення до «неповноважної судді Верховного Суду у складі касаційного цивільного суду Антоненко Н. О. », стверджувала про «навмисне сфальшований номер касаційного провадження 61-6св19»;

- негативно охарактеризувала дії «неповноважного головуючого судді Солом`янського районного суду м. Києва Букіної О. М.» з передання справи № 760/10908/13-ц до судів апеляційної та касаційної інстанцій на підставі їхніх ухвал про витребування справи. Звинуватила цю суддю у тому, що вона як «своя», «потрібна» суддя «для організованої злочинної групи відповідачів» «узаконила шахрайство у великих розмірах» у вказаній справі;

- звинуватила суддю Солом`янського районного суду міста Києва Шереметьєву Л. А. у тому, що вона «з квітня 2014 паралельно - керівник судової мафії Солом`янського районного суду м. Києва», «продала вдруге рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 23 вересня 2009 року», «узаконила шахрайство у великих розмірах», «за часів злочинного режиму ОСОБА_17 замість автоматизованого розподілу визначає «своїх», «потрібних», «продажних» суддів»;

- звинуватила «неповноважного головуючого суддю» того ж суду Бобровника О. В. у тому, що він «отримав вказану справу протизаконно, у ручному режимі» і 3 червня 2014 року «підписав фактично не рішення суду першої інстанції, а плагіат…, навіть полінувався виправити граматичні помилки головуючого судді Шереметьєвої Л. А. »; стверджувала, що «за такий важкий злочин суддю Бобровника О. В . ВККСУ … рекомендувала на посаду судді Апеляційного суду м. Києва»;

- звинуватила голову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у тому, що він «протизаконно обіймає як посаду судді касаційної інстанції, так і посаду Голови суду», «узаконив шахрайство у великих розмірах разом із суддями ВССУ», «очолив ВССУ і паралельно корупційні схеми у ВССУ»;

- стверджувала, що «суди в Україні купляються, але історію купити не можна», та навела у тексті заяви про виправлення описок розміщені на вебсайті Президента України петиції заявниці щодо «керівників судової мафії України», «суддів суду ІНФОРМАЦІЯ_1» (до яких віднесла голову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, секретаря Пленуму Верховного Суду та секретаря Другої судової палати Касаційного цивільного суду, які «подали явно сфальшовані документи на конкурс до тотально корумпованого ВККСУ»), а також стосовно того, як секретар Пленуму Верховного Суду України Сенін Ю. Л. «заробляв» посаду судді для свого сина ОСОБА_10 у Солом`янському районному суді м. Києва»;

- повідомила, що справа № 760/10908/13-ц станом на 28 лютого 2024 року знаходиться у «неповноважного головуючого судді Солом`янського районного суду м. Києва Букіної О. М., яка вирішила вже вчетверте… рішенням суду узаконити шахрайство у великих розмірах»;

- заявила про фальшування номера касаційного провадження № 6-5074ск15, переліку сторін у справі, а також про «явний кримінал, явні маніпуляції в автоматизованій системі, які здійснені 07 грудня 2015 року» «при визначенні головуючого судді Букіної О. М.»;

- обурювалася «корупційною державною політикою в Україні, включаючи законодавчу, виконавчу, судову гілки влади», діями «адвоката-бандита, адвоката-душегубця, який 17 грудня 2013 року у приміщенні Солом`янського районного суду м. Києва… сфальшував судову повістку на бланку Верховного Суду України», а також тим, що «замість того, щоб сидіти у тюрмі за узаконення шахрайства у великих розмірах, суддя Кравець В. А. , успішно пройшовши оцінку у тотально корумпованій ВККСУ за часів Президента П. Порошенко, вдруге ввійшла у корупційні схеми при новому розгляді цивільної справи № 760/10908/13-ц в Апеляційному суді м. Києва вже за період нового голови суду Головачова Я. В. »;

- звинуватила посадових осіб КМБТІ у тому, що вони «видали квартирній шахрайці ОСОБА_5 … довідку-характеристику на відчуження … кооперативної квартири ОСОБА_3 »;

- звинуватила приватного нотаріуса Краковецьку А. М. у тому, що вона «на підставі повністю сфальшованої КМБТІ довідки-характеристики «намалювала» договір дарування, який не має жодних юридичних наслідків», а також станом на лютий 2024 року не виконала ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 31 січня 2014 року (не надала до цього суду оригінал нотаріальної справи);

- звинуватила відповідачку ОСОБА_6 у тому, що вона «двічі купила у продажних суддів України факт родинних відносин із позивачем ОСОБА_3 », «у рейдерський спосіб заволоділа спірною квартирою після смерті позивача ОСОБА_3 »;

- зазначила, що «шахрайство і рейдерство є нормою життя у тотально корумпованій державі Україна, не дивлячись на 2 революції, які не були направлені на реальне проведення реформ»;

- включила до тексту заяви про виправлення описок «відкриту заяву», копії якої адресувала «до правоохоронних органів України, Комітетів Верховної Ради України, міжнародних партнерів України з метою зупинення успішної, багаторічної діяльності судової мафії України, яка понад 15 років оцінює договір дарування на підставі неіснуючої довідки із неіснуючого у природі житлово-будівельного кооперативу "Веселка"»;

- зазначила, що «платники податків США, Канади, 27 країн Європейського Союзу мають право на правду, які вже понад два (2) роки фінансують судову мафію України; це є наслідок того, що після Революції Гідності 2014 року Президент України П. Порошенко обманув щодо реформ в Україні»;

- у відкритій заяві просила «зупинити беззаконня, свавілля, знущання над громадянами України, які вимагають, щоб судді в Україні виключно, виключно, виключно діяли по закону, із глибокою повагою до прав людини, не саботували проведення реформ у судовій гілці влади… Понад 15 років судова мафія України, до складу якої ввійшли понад 150 суддів всіх судових інстанцій, включаючи за період з червня 2008 року, три (3) касаційні, оцінює договір дарування на підставі неіснуючої довідки із неіснуючого у природі житлово-будівельного кооперативу "Веселка"»;

- акцентувала увагу «саме на відкритій заяві про описки з метою оцінки міжнародними установами щодо здійснення правосуддя всіма судовими інстанціями України, включаючи касаційну, на підставі верховенства права, а не продовження горизонтальних і вертикальних корупційних схем, як це вже відбулося за часів президентів П. Порошенко , В. Зеленського , коли суддя Антоненко розглядала цивільну справу № 760/10908/13-ц, починаючи із 2 заяв про відвід…»;

- описала, «як «чудять» у касаційній інстанції», коли «18 лютого 2019 року без наявності цивільної справи № 760/10908/13-ц колегія суддів призначає до розгляду справу без наявності справи у касаційній інстанції»;

- акцентувала «ретельну увагу» на «наступні ганебні факти, які документально підтверджені: Голова суду Гулько Б. І. , секретар Пленуму Верховного Суду Луспеник Д. Д. ще з часів злочинного режиму ОСОБА_17 знаходяться у корупційних схемах із як з апеляційної інстанцією, так із Солом`янським районним судом м. Києва», про що заявниця вже повідомила Президента України у вигляді електронної петиції на його офіційному вебсайті. Виклала зміст цієї петиції, згідно з якою «вже за період президента В. Зеленського Гулько Б. І. як Голова Касаційного цивільного суду Верховного Суду збільшив корупційні схеми, зокрема, втягнув 19 вересня 2019 року службових осіб поштового відділення Київ 03068, яке обслуговує виключно Касаційний цивільний суд Верховного Суду (Прим.: Помилка: поштове відділення вірно: Київ 03063)»; «важко зрозуміти, за якими об`єктивними критеріями ОСОБА_18 , колишній Голова Офісу Президента Володимира Зеленського, «намалював» персональний склад Комісії з питань правової реформи, адже ввійшли члени тотально корумпованої Вищої кваліфікаційної комісії суддів, яка була створена ІНФОРМАЦІЯ_2 як складова після Революції Гідності корупційної схеми проведення конкурсів, включаючи і на посади суддів Касаційного цивільного суду Верховного Суду. Зокрема, до корупційної схеми у 2006 році ввійшли: всі члени тотально корумпованої Громадської ради доброчесності… куди входив у 2016 - 2018 роках Куйбіда Роман Олексійович - заступник голови правління громадської організації "Центр політико-правових реформ"», всі члени тотально корумпованої Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, куди входили: ОСОБА_21 …, ОСОБА_22 …, всі члени тотально корумпованої Вищої ради правосуддя»;

- стверджувала, що, «починаючи із березня 2017 року, у письмовому вигляді зверталась до ГРД, ВККСУ, потім до Вищої ради правосуддя з документально підтвердженими фактами, що понад 20 суддів, які були кандидатами на посаду суддів Касаційного цивільного суду Верховного Суду, вже знаходяться між собою у корупційних зв`язках»;

- виклала у тексті заяви про виправлення описок «Відкриту заяву щодо передачі цивільної справи № 760/10908/13-ц у суди апеляційної та касаційної інстанцій, починаючи із 28 лютого 2024 року, виключно на підставі ухвали суду, що забезпечить, по-перше, виконання статті 19 Конституції України, так як запити не передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, по-друге, зупинення діяльності горизонтальної і вертикальної корупційних схем у діяльності судової мафії України»;

- охарактеризувала осіб, яких вважає «представниками адвокатської мафії України, створеної ще з часів медведчуків»;

- скаржилася на порушення Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під час розгляду справи у 2013 - 2014 роках у Солом`янському районному суді міста Києва, коли «суддя… Бобровник О. В. отримав у ручному режимі, протизаконно, без проведення автоматизованого визначення головуючого судді, цивільну справу № 760/10908/13-ц, але й ввійшов у договорняк і «все порішали»: підписали не рішення суду …, а плагіат»;

- зазначила, що, «не дивлячись на дві (2) революції, голови судів паралельно є керівниками судової мафії у судах, які вони очолюють»;

- просила «не фальшувати у всіх судових рішеннях, які будуть постановлені на підставі давної заяви, предмету позову, який вірно вказаний в ухвалі касаційної інстанції від 25 листопада 2015 року»;

- акцентувала «ретельну увагу судді Касаційного цивільного суду Верховного Суду Антоненко Н. В. не потенціювати протизаконну діяльність, яку вже здійснила суддя Касаційного цивільного суду Верховного Суду Антоненко Н. В. …, коли проявила беззаконня і свавілля, не задовольнила дві (2) обґрунтовані заяви про відвід колегії суддів… Луспеника Д. Д., … Білоконь О. В., Гулька Б. І., Синельникова Є. В., Черняк Ю. В.»;

- заявила, що «неповноважний головуючий суддя Луспеник Д. Д. постановив ухвалу від 09 січня 2019 року не для виконання неповноважним головуючим суддею Солом`янського районного суду м. Києва Букіною О. М., а для замилювання очей».

3. 7 березня 2024 року згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду цієї заяви визначений суддя Гудима Д. А.

Обгрунтування висновку щодо заяви про виправлення описок в ухвалі

4. Заявниця просить виправити описки в ухвалі Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 4 жовтня 2019 року про витребування справи, емоційно висловлюючи незгоду з деякими судовими рішеннями та діями суддів і адвокатів під час розгляду справи № 760/10908/13-ц, а також обурюючись роботою різних органів державної влади України, їх посадовців і осіб, які не входять до складу таких органів. Такі незгода й обурення не є пов`язаними з імовірною опискою у зазначеній ухвалі, виражені у формі, яка не є прийнятною для процесуальних документів і не спрямована на виконання завдання цивільного судочинства під час розгляду заяви про виправлення описок.

5. Заявниця не виконала обов`язок виявляти повагу до суду, інших учасників справи, їхніх представників. Голослівно (без надання доказів) звинуватила низку суддів Верховного Суду України, Верховного Суду, Київського апеляційного суду, Солом`янського районного суду міста Києва, членів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Громадської ради доброчесності, адвокатів, приватного нотаріуса, посадових осіб КМБТІ, відповідачок у корупції та/або у вчиненні низки злочинів (шахрайства, службового підроблення, зловживання владою або службовим становищем, втручання у діяльність судових органів, незаконному втручанні в роботу автоматизованої системи документообігу суду, наданні й одержанні неправомірної вигоди тощо).

6. У мотивувальній частині заяви про виправлення описок заявниця недвозначно пояснила її негативне ставлення до судді суду першої інстанції, у провадженні якої перебуває справа. У прохальній частині цієї заяви просила не виправити описки в ухвалі Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 4 жовтня 2019 року, а витребувати справу з суду першої інстанції, скерувати її до Верховного Суду не пізніше наступного дня з дня надходження ухвали про витребування, та взяти виконання останньої «під особистий контроль». З огляду на мотиви заяви про виправлення описок зрозуміло, що ця заява переслідує іншу мету, ніж таке виправлення.

7. Враховуючи викладене, заява про виправлення описок є проявом недобросовісного використання заявницею відповідного процесуального права. Тому цю заяву слід повернути.

8. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

9. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

10. Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

11. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга вказаної статті).

12. Учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання цивільного судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (образити, принизити суд, його суддів, інших учасників процесу, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції тощо), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 44, пункті 1 абзацу другого частини четвертої статті 135, частині дев`ятій статті 141, частині першій статті 143, пункті 5 частини першої статті 144, статті 148 ЦПК України (див. mutatis mutandis постанову Великої Палати Верховного Суду від 8 липня 2021 року у справі № 9901/235/20 (пункт 20; № у ЄДРСР 98728792), ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19 (№ у ЄДРСР 101029238), ухвали Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункти 21-22; № у ЄДРСР 105961803), від 22 грудня 2023 року у справі № 462/2666/21(пункт 19; № у ЄДРСР 115898932), від 1 лютого 2024 року у справі № 537/3697/22 (пункт 24; № у ЄДРСР 116731991)).

13. Дії учасника справи чи його представника мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом такими особами неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, суду, суддів тощо. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик (див. mutatis mutandis постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22; № у ЄДРСР 80854817), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 (№ у ЄДРСР 81013341), від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19 (№ у ЄДРСР 85775709), від 7 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (№ у ЄДРСР 96669462), від 8 липня 2021 року у справі № 9901/235/20 (пункт 22; № у ЄДРСР 98728792), ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19 (№ у ЄДРСР 101029238), ухвали Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункти 21-22; № у ЄДРСР 105961803), від 22 грудня 2023 року у справі № 462/2666/21(пункт 20; № у ЄДРСР 115898932), від 1 лютого 2024 року у справі № 537/3697/22 (пункт 25; № у ЄДРСР 116731991)).

14. Безперечно, учасник справи може мати сумніви у тому, чи відповідають дії суду, інших органів влади, їх посадових осіб тощо чинному законодавству, а також чи є незалежними та безсторонніми судді під час розгляду справи. Він вправі висловити ці сумніви у поданій до суду заяві про відвід, а за наявності підстав - заявити про вчинення кримінальних правопорушень до відповідних органів. Проте у спілкуванні з судом має бути стриманим і коректним, утримуватися від надання особистісних характеристик й оцінок, а тим паче від огульних і надуманих звинувачень суддів у вчиненні злочинів (див. також ухвали Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункт 23; № у ЄДРСР 105961803), від 22 грудня 2023 року у справі № 462/2666/21(пункт 21; № у ЄДРСР 115898932), від 1 лютого 2024 року у справі № 537/3697/22 (пункт 26; № у ЄДРСР 116731991)).

15. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

16. З огляду на викладене Верховний Суд вважає, що заявниця, використовуючи у заяві про виправлення описок зазначені вище й інші висловлювання, зокрема ніяк не підтверджені звинувачення у корупції та у вчиненні злочинів, явно спрямувала їх на образу вказаних у заяві осіб (зокрема суддів Верховного Суду Гулька Б. І., Луспеника Д. Д., Червинської М. Є., Антоненко Н. О., суддів Київського апеляційного суду Кравець В. А., Мостової Г. І., суддів Солом`янського районного суду міста Києва Букіної О. М., Бобровник О. В., Шереметьєвої Л. А.), чим виразила неповагу до них.

17. Такі дії є зловживанням правом на подання заяви про виправлення описок, тобто його використанням усупереч завданню цивільного судочинства - з іншою метою, ніж для забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи. Тому відповідну заяву слід повернути заявниці.

18. Вказане не позбавляє можливості за наявності підстав для виправлення описок у судовому рішенні подати відповідну заяву із дотриманням вимог ЦПК України, зокрема вимоги щодо неприпустимості зловживання процесуальними правами. Порушення цієї вимоги матиме наслідком застосування штрафу на підставі пункту 5 частини першої статті 144, пункту 2 частини першої або частини другої статті 148 ЦПК України (див., наприклад, ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2022 року у справі № 127/11940/21 (пункти 27-32; № у ЄДРСР 105961803)).

Керуючись статтями 2, 43, 44, 260, 261, 269 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Повернути ОСОБА_1 як представнику ОСОБА_2 її заяву про виправлення описок в ухвалі Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 4 жовтня 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима