ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/585/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.,

за участю секретаря судового засідання Володька С.С., Овчар В.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача 1 Савченко Г.М.,

представника відповідача 3 Верес А.В.,

свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району", Київської міської ради, Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пасічник Світлана Григорівна, ОСОБА_7 , яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_8 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач у листопаді 2023 року звернулася до суду з позовом, в якому просить встановити факт проживання ОСОБА_1 із ОСОБА_9 однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу у період з березня 2016 року по день його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що ОСОБА_1 та ОСОБА_9 з початку березня 2016 року до ІНФОРМАЦІЯ_1, тобто по день настання смерті ОСОБА_9 , проживали разом у квартирі АДРЕСА_1 , яку було перейменовано на ОСОБА_10 в м. Києві. ОСОБА_1 та ОСОБА_9 мали спільні інтереси, спільний побут, спільний бюджет, спільні права та обов`язки щодо утримання майна, яким користувалися, часто зустрічалися із спільними друзями про що свідчать фотографії зроблені з 2016 по 2023 роки, які додані до позову. Крім того ОСОБА_9 мав гарні стосунки із дочкою позивача, вважав її за свою доньку і дуже любив маленьку онуку позивача.

Відповідно до ордеру № 62811 від 19.08.1980, виданого виконавчим комітетом Дарницької районної ради народних депутатів м. Києва ОСОБА_11 , сім`ї якої складалась із трьох осіб: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (доньки), ОСОБА_9 (сина) на право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Мати ОСОБА_9 - ОСОБА_11 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Відділом реєстрації смерті у м. Києві було видано свідоцтво про смерть.

Сестра ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві видано свідоцтво про смерть.

ОСОБА_9 не змінював місце проживання після смерті матері та сестри та станом на 16.07.1992 був зареєстрований у вказаній квартирі, що підтверджується довідкою від 28.09.2016 №247, виданою КК «Центр комунального сервісу» Дарницького району м. Києва. Крім того, 14.09.2016 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Києва» змінено договір найму двокімнатної квартири АДРЕСА_1 та ОСОБА_9 було визначено основним наймачем вказаної квартири.

За життя ОСОБА_9 мав намір приватизувати квартиру, що підтверджується технічним паспортом від 08.03.2023.

ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було видано свідоцтво про смерть. Позивачу було видано довідку Лівобережним відділенням №1 від 06.05.2023, в якій указано причину смерті (інфаркт міокарда) померлого ОСОБА_9 .

Позивач здійснила усі необхідні заходи щодо поховання ОСОБА_9 , що підтверджується: довідкою про поховання, товарним чеком, договором та чеком до нього, дозволом. Із документів вбачається, що усі витрати на поховання та ритуальні послуги понесено позивачем, оскільки вона взяла на себе таку відповідальність, бо вважає померлого ОСОБА_9 своїм чоловіком і тому, як члена своєї сім`ї, поховала його разом зі своїми батьками.

Позивач звернулась після смерті чоловіка до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. ПН КМНО Пасічник С.Г. роз`яснено про те, що позивач відноситься до четвертої черги спадкоємців та встановлення факту віднесення до кола спадкоємців не входить до компетенції нотаріуса, а відноситься до компетенції судових органів.

ОСОБА_1 вела спільний побут з ОСОБА_9 , а також спільне господарство, спільно утримувала квартиру АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_9 у вказаній квартирі зареєстровано доньку позивача ОСОБА_7 та її дитину.

КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового зонду Дарницького району м. Києва» 15.06.2023 та 18.10.2023 повідомила квартиронаймачів квартири АДРЕСА_1 про те що, договір найму припинився у день смерті наймача ОСОБА_9 .

Позивач 30.10.2023 звернулась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» із заявою щодо переведення особового рахунку за адресою: АДРЕСА_2 . Однак, КП «Керуючою компанією з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» договір найму не продовжено, мотивуючи це тим, що таке право належить членам сім`ї, а те що позивач проживала із померлим більше 7 років не взято до уваги, оскільки зазначені факти встановлюються в судовому порядку.

Разом з тим, квитанції про оплату житлово-комунальних послуг надходять на адресу: АДРЕСА_2 , на ім`я померлого ОСОБА_9 , позивач самостійно несе витрати по оплаті житлово- комунальних послуг, що підтверджується копіями квитанцій та копією листа АТ КБ «Приватбанк».

Встановлення факту проживання однією сім`єю для заявника матиме юридичний наслідок, оскільки від нього залежить виникнення права у позивача на отримання дозволу на зміну договору найму квартири АДРЕСА_1 , наймачем якої значився померлий ОСОБА_9 , який не встиг за життя приватизувати вказану квартиру.

Ухвалою суду від 24.11.2023 відкрито провадження у вказаній цивільній справі і призначено її до судового розгляду за правилами загального позовного провадження.

06.02.2024 відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового зонду Дарницького району м. Києва» надав до суду відзив на позов, у якому зазначив, що він позовних вимог не визнає, оскільки позивачем до позову не надано належних доказів її проживання у зазначений період із померлим ОСОБА_9 у квартирі АДРЕСА_1 . А тому, просив суд відмовити у задоволенні вказаного позову.

Ухвалою суду від 14.03.2024 зміненопроцесуальний статус третьої особи Київської міської ради з третьої особи на відповідача та залучено в якості співвідповідача Дарницьку районну в місті Києві державну адміністрацію.

04.04.2024 від Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації надійшов відзив, відповідно до якого КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" створено на підставі рішення Київської міської ради від 09.10.2014 № 270/270 "Про удосконалення структури управління житловокомунальним господарством міста Києва".

За керуючою компанією на праві господарського відання закріплено об`єкти комунальної власності територіальної громади міста Києва, що перебувають у сфері управління Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, зокрема, і житловий будинок по АДРЕСА_3 , де знаходиться неприватизована квартира № 45 .

Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.

Таким чином, зі смертю ОСОБА_9 його договір найму квартири АДРЕСА_1 припинено.

Рішенням Київської міської ради від 13.07.2023 № 6930/6971 "Про деякі питання розподілу та передачі житлових приміщень в місті Києві" та розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.09.2014 № 1017 "Про деякі питання розподілу житлової площі в місті Києві" зобов`язано районні в місті Києві державні адміністрації постійно вживати заходи щодо виявлення та надання інформації про наявність вільних житлових приміщень з фонду поточного звільнення і про нерухоме майно (житлові приміщення), власники якого померли та відсутні спадкоємці.

З урахуванням викладеного квартира АДРЕСА_1 є житловим приміщенням поточного звільнення, й належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради.

У зв`язку з викладеним, Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 24.04.2024 закрито підготовчий розгляд справи та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити.

У судовому засіданні представники відповідачів 1 та 3 позовних вимог не визнали та просили суд відмовити у задоволенні позову.

Відповідач 2 та треті особи у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

У судовому засіданні у якості свідка допитано ОСОБА_3 , яка показала суду, що ОСОБА_9 познайомив свідка з ОСОБА_1 , коли вони почали разом жити, представив її як свою жінку, почали спілкуватися, дружити сім`ями, на свята зустрічались, їздили на дачу відпочивати, Свідок знайома і з дочкою позивача та чоловіком її доньки. Коли свідок познайомилась з позивачем, вона була впевнення що вони з ОСОБА_9 розписані, з ОСОБА_14 став більш серйозним, сімейним, а до цього звичайним холостяком. В питання квартири свідок не вникала, знала тільки що він там прописав онуку, ОСОБА_9 зі свідком такі подробиці не обговорював. ОСОБА_9 з ОСОБА_1 планували весілля з моменту як свідок їх знає. Почувши з розмов свідок зрозуміла, що вони не були розписані у 2016-2023 роки.

У судовому засіданні у якості свідка допитано ОСОБА_4 , який показав суду, що з покійним ОСОБА_9 він знайомий з моменту отримання ним квартири. З позивачем свідок познайомився в 2016 році як з дружиною ОСОБА_9 . Часто відвідували один до одного, приходячи в гості. Коли свідок приходив у гості до ОСОБА_9 ,то бачив, що у його квартирі проживала ОСОБА_15 (позивач у справі). ОСОБА_9 постійно говорив про ОСОБА_1, без неї ніколи не подорожував. Свідок чув від них, те що вони планували весілля. Про такі речі ОСОБА_9 небагато говорим, свідок чув про те що ОСОБА_9 хоче приватизувати квартиру. ОСОБА_9 працював водієм за фахом. Позивач постійно проживала у квартирі ОСОБА_9 , свідкуне відомі випадки про те щоб вона виїзжала з вказаної квартири. ОСОБА_9 та ОСОБА_1 робили ремонт квартири за спільні кошти, купували меблі, техніку. ОСОБА_9 повідомив свідку, про народження онуки та про те, що він прописав її в квартирі, для чого він свідку не повідомляв Також, свідок зазначив, що позивач за власний кошт проводила поховання ОСОБА_9 .

У судовому засіданні у якості свідка допитано ОСОБА_5 , яка показала суду, що з ОСОБА_9 була знайома дуже давно, позивача свідок знає з 2016 року, жили вони з дочкою позивача, в гості до них свідок не ходила. Коли ОСОБА_9 познайомив свідка із позивачем, то представив позивача майбутньою дружиною. Щодо оформлення квартири свідку не відомо, ОСОБА_9 жив сам, нікого не було, ОСОБА_15 це перша жінка з ким свідок його побачила.

У судовому засіданні у якості свідка допитано ОСОБА_6 , яка показала суду, що ОСОБА_9 знає ще маленьким, був холостяком, а з позивачем вони були як сім`я. Свідок бачила ОСОБА_9 з позивачему дворі, ОСОБА_9 представляв позивача своєю дружиною, вони жили дружно, свідок не знала що вони не розписані, хоча разом робили ремонт. Похованням ОСОБА_9 займалась позивач.

Вислухавши представників сторін, допитавши свідків, вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_9 з початку березня 2016 року до ІНФОРМАЦІЯ_1, тобто по день настання смерті ОСОБА_9 , проживали разом у квартирі АДРЕСА_1 , яку було перейменовано на ОСОБА_10 в м. Києві. ОСОБА_1 та ОСОБА_9 мали спільні інтереси, спільний побут, спільний бюджет, спільні права та обов`язки щодо утримання майна, яким користувалися, часто зустрічалися із спільними друзями про що свідчать фотографії зроблені з 2016 по 2023 роки, які додані до позову. Крім того ОСОБА_9 мав гарні стосунки із дочкою позивача, вважав її за свою доньку і дуже любив маленьку онуку позивача.

Відповідно до ордеру № 62811 від 19.08.1980, виданого виконавчим комітетом Дарницької районної ради народних депутатів м. Києва ОСОБА_11 , сім`ї якої складалась із трьох осіб: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (доньки), ОСОБА_9 (сина) на право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Мати ОСОБА_9 - ОСОБА_11 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Відділом реєстрації смерті у м. Києві було видано свідоцтво про смерть.

Сестра ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що Відділом геєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві видано свідоцтво про смерть.

ОСОБА_9 не змінював місце проживання після смерті матері та сестри та станом на 16.07.1992 був зареєстрований у вказаній квартирі, що підтверджується довідкою від 28.09.2016 №247, виданою КК «Центр комунального сервісу» Дарницького району м. Києва. Крім того, 14.09.2016 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Києва» змінено договір найму двокімнатної квартири АДРЕСА_1 та ОСОБА_9 було визначено основним наймачем вказаної квартири.

За життя ОСОБА_9 мав намір приватизувати квартиру, що підтверджується технічним паспортом від 08.03.2023.

ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було видано свідоцтво про смерть. Позивачу було видано довідку Лівобережним відділенням №1 від 06.05.2023, в якій указано причину смерті (інфаркт міокарда) померлого ОСОБА_9 .

Позивач здійснила усі необхідні заходи щодо поховання ОСОБА_9 , що підтверджується: довідкою про поховання, товарним чеком, договором та чеком до нього, дозволом. Із документів вбачається, що усі витрати на поховання та ритуальні послуги понесено позивачем.

Позивач звернулась після смерті чоловіка до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. ПН КМНО Пасічник С.Г. роз`яснено про те, що позивач відноситься до четвертої черги спадкоємців та встановлення факту віднесення до кола спадкоємців не входить до компетенції нотаріуса, а відноситься до компетенції судових органів.

ОСОБА_1 вела спільний побут з ОСОБА_9 , а також спільне господарство, спільно утримувала квартиру АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_9 у вказаній квартирі зареєстровано доньку позивача ОСОБА_7 та її дитину.

КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового зонду Дарницького району м. Києва» 15.06.2023 та 18.10.2023 повідомила квартиронаймачів квартири АДРЕСА_1 про те що, договір найму припинився у день смерті наймача ОСОБА_9 .

Позивач 30.10.2023 звернулась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» із заявою щодо переведення особового рахунку за адресою: АДРЕСА_2 . Однак, КП «Керуючою компанією з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» договір найму не продовжено, мотивуючи це тим, що таке право належить членам сім`ї, а те що позивач проживала із померлим більше 7 років не взято до уваги, оскільки зазначені факти встановлюються в судовому порядку.

Разом з тим, квитанції про оплату житлово-комунальних послуг надходять на адресу: АДРЕСА_2 , на ім`я померлого ОСОБА_9 , позивач самостійно несе витрати по оплаті житлово- комунальних послуг, що підтверджується копіями квитанцій та копією листа АТ КБ «Приватбанк».

Також, факт проживання позивача із померлим ОСОБА_9 підтвердили свідки, які були допитані у судовому засіданні.

Згідно ч. 2 ст. 61 ЖК України, договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.

Відповідно до ч. 2 ст. 64 ЖК України, до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Нормами ст. 65 ЖК України визначено, що наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно.

Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Згідно ст. 103 ЖК України, договір найму жилого приміщення може бути змінено відповідно до вимог законодавства України.

Відповідно до ст. 104 ЖК України, член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших стенів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якшо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, осе відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в кладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

Згідно до ст. 106 ЖК України, повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за гінішє укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. 7-ікє ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача. У разі відмови наймодавця у визнанні члена сім`ї наймачем за договором найму спір може бути вирішено в судовому порядку.

Встановлення факту проживання однією для заявника матиме юридичний наслідок, оскільки від нього залежить виникнення права у позивача на отримання дозволу на зміну договору найму квартири АДРЕСА_1 , наймачем якої значився померлий ОСОБА_9 .

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Згідно ч. 4 ст. 3 СК України, сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Згідно ч. 1 ст. 74 СК України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними.

Згідно ст. 69 СК України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Відповідно ч. 1 ст. 70 СК України, у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Відповідно до ст. 71 СК України, майно, що є об`єктом сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовились про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. … Неподільні речі присуджуються одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними.

У відповідності до п. 23 постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення ведення спільного господарства, з`ясовувати джерело і час його придбання.

Як зазначено в ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналогічне положення міститься у ч. 1 ст. 81 ЦПК України.

В свою чергу, відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Отже, з урахуванням доказів, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_9 за період з березня 2016 року по ІНФОРМАЦІЯ_1.

Керуючись статтями 10, 12, 13, 76-81,141, 263-265, 280-284, 289 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району", Київської міської ради, Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пасічник Світлана Григорівна, ОСОБА_7 , яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_8 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_5 ) з ОСОБА_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 ) однією сім`єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, у період з березня 2016 року по день смерті ОСОБА_9 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя В.Л. Котвицький