Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

14 березня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Лемак О.В.,

за участю секретаря судового засідання Сухан Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з зазначеною позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що квартира за адресою АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності, який проживає за вказаною адресою разом із своєю сім`єю. Квартира за адресою АДРЕСА_2 , що знаходиться поверхом вище над квартирою позивача, належить на праві власності відповідачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Зазначає, що 30.08.2022 року відбулося залиття водою квартири за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується Актом про залиття від 31.08.2022 року. Залиття квартири відбулося через неперекритий кран водопостачання в квартирі за адресою АДРЕСА_2 , що підтверджується Актом про залиття від 31.08.2022 року.

Внаслідок залиття квартир за адресою АДРЕСА_1 було пошкоджене майно, а саме: в кухні відбулося замокання стелі площею 5,1 м. кв., розмірами 2,21 х 2,31 м., стін кухні від плитки до стелі (на висоті 1,16 метри.), підлоги з ламінату площею 5,1м, кв; в коридорі відбулося замокання площі 4,1 м. кв. з розмірами 0,88 х1,94 метрів та 2,21*1,14 метрів, а також підлоги з ламінату розмірами 0,88 х1,94 метрів та 2,21*1,14 метрів і стін на всю висоту приміщення, тобто 2,56 метрів, що підтверджується Актом про залиття від 31.08.2022 року.

Згідно з висновку № Д0028/2022 від 03.10.2022 року, складеного експертом Павлич Олександром Васильовичем, вартість відновлювального ремонту квартири позивача становить 44 249,71 грн. За проведення експертизи позивачем було сплачено 5.000.00 гри., що підтверджується квитанцією № 42 від 29.09.2022 року.

На підставі вищевикладеного просив суд стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (адреса АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_1 ) завдану матеріальну шкоду в сумі 49 249,71 грн.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.07.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.02.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явився, при цьому від його представника адвоката Дудурича І.В. надійшла заява про розгляд без участі.

Відповідачі у судове засідання повторно не з`явилися, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, відзиву на позовну заяву у встановленому законом порядку не подали, про причини неявки не повідомлено, клопотань про відкладення справи до суду не надходило.

У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно, оскільки проти цього не заперечує позивач.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що квартира, яка знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_5 та члена її сім`ї : чоловіку ОСОБА_1 , сину ОСОБА_6 , сину ОСОБА_7 .

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №313342337 від 26.10.2022, квартира, що розташована за адресою АДРЕСА_2 , належить ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Як встановлено в Акті про залиття від 31.08.2022 року, 30 серпня 2022 року відбулося залиття квартири за адресою АДРЕСА_1 водою. В результаті залиття водою було пошкоджено наступне майно : в кухні відбулося замокання стелі площею 5,1 м. кв., розмірами 2,21 х 2,31 м., стін кухні від плитки до стелі (на висоті 1,16 метри.), підлоги з ламінату площею 5,1м, кв; в коридорі відбулося замокання площі 4,1 м. кв. з розмірами 0,88 х1,94 метрів та 2,21*1,14 метрів, а також підлоги з ламінату розмірами 0,88 х1,94 метрів та 2,21*1,14 метрів і стін на всю висоту приміщення, тобто 2,56 метрів.

В даному Акті залиття від 31.08.2022, встановлено, що причиною залиття є аварія системи водопостачання в квартирі за адресою АДРЕСА_2 , а саме не перекриті крани водопостачання в приміщенні кухні. Висновок : залиття квартири за адресою АДРЕСА_1 , відбулося через не перекритий кран водопостачання на кухні в квартирі за адресою АДРЕСА_2 .

Стаття 22 ЦК України визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить.

Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до роз`яснень п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

В судове засідання відповідачі повторно не з`явилися, відзиву на позовну заяву не подали. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

При цьому суд виходить з того, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Частиною 1 ст. 1190 ЦК України передбачено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Відповідачами не спростовано презумпцію їх вини у заподіянні шкоди майну позивача та не надано безспірних доказів того, що шкода була спричинена саме не з їх вини, чи кого-небудь з них.

Відповідно до положень ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно з висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження №Д0028/2022 від 03.10.2022, виконаним судовим експертом ОСОБА_8 , вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_3 необхідність якого виникла внаслідок залиття становить 44 249,71 грн.

Вартість проведення будівельно-технічного дослідження становило 5000,00 грн., що стверджується долученою до матеріалів справи копією квитанції №42 від 29.09.2022.

Відповідачами суду не надано доказів, які б спростовували вказаний у висновку розмір майнової шкоди завданої залиттям.

А тому враховуючи зазначене та те, що факт залиття квартири позивача відповідачами не заперечується, суд приходить до висновку що з відповідачів солідарно підлягає стягненню на користь позивача заподіяна внаслідок залиття квартири майнова шкода в розмірі визначеному у висновку експерта на суму 44 249,71 грн., а також 5000,00 грн., сплачені кошти за проведення будівельно-технічного дослідження.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 18, 81, 178, 223, 258, 263-265, 273, 279, 280-284, 289, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири - задовольнити.

Стягнути солідарно із ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 , завдану матеріальну шкоду в розмірі 49 249,71 (сорок дев`ять тисяч двісті сорок дев`ять гривень 71 коп.) грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча Лемак О.В.