Справа № 645/5580/23
Провадження № 2/645/316/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Мартинової О.М.

за участю секретаря судового засідання Кривченко Т.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики від 15 червня 2022 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ротач І.І., бланк серії НРТ №157412, а також стягнути з ОСОБА_2 на його користь судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1073,60 грн., та витрати на професійну правничу допомоги в розмірі 20 000,00 грн.

05.09.2024 року представник позивача адвокат Опалюк С.В., через «Електронний суд» надав заяву про проведення підготовчого судового засідання без участі сторони позивача. Також просив долучити до матеріалів справи пояснення сторони позивача, що надійшли до суду 25.07.2024 року, подані відносно відзиву відповідача на позовну заяву, а також розглянути клопотання про визнання обов`язковою явки відповідача в судове засідання. Крім того, просив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

Представник відповідача адвокат Ашурова А.Р., до канцелярії суду надала заяву про проведення підготовчого судового засідання без участі сторони відповідача. Усі заперечення щодо клопотання позивача про обов`язкову участь відповідача у судовому засіданні викладені у додаткових поясненнях, які просила долучити до матеріалів справи. Просила закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

Також 08.07.2024 року через «Електронний суд» представником відповідача ОСОБА_3 подано клопотання, в якому остання просила суд визнати дії ОСОБА_1 з подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики зловживанням процесуальним правом. В обґрунтування клопотання посилалася, на те, що в провадженні Деснянського районного суду м.Києва перебуває справа №754/11787/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за цим же договором позики від 15.06.2022 року. По зазначеній справі представником ОСОБА_1 наданий відзив, в якому останній сперечається із визначенням суми стягнення (зазначає про те, що повернув вже більше ніж заявлено позивачем), однак в жодному разі не зазначає про недійсність чи удаваність самого договору. Натомість, ОСОБА_1 по справі №754/11787/23 обирає спосіб захисту подання окремої позовної заяви до Фрунзенського районного суду м.Харкова, чим створює можливість зупинити розгляд вже існуючої справи у Деснянському районному суді м.Києва, затягнути судовий розгляд та не повертати в цей час борг. Представник вказує, що на підтвердження вищенаведеного, а саме безсумнівного наміру затягування вирішення процесу щодо стягнення боргу позивачем у судовому засіданні 01.04.2024 року було заявлено клопотання про відкладення справи для ознайомлення з матеріалами справи, а саме - відзивом на позовну заяву, що був направлений сторонам та суду 08.11.2023 року. Тобто, з листопада по квітень у позивача було достатньо часу ознайомитися. Проте, з метою затягування справи представником позивача було заявлено відкладення судового засідання, що як вважає сторона відповідача, було неправомірно задоволено судом. Далі, представником позивача 10.06.2024 року, тобто через 2 місяці заявляється знову клопотання про відкладення у зв`язку із тим, що тільки 10.06.2024 у день судового засідання представник позивача зміг ознайомитися із відзивом на позовну заяву. І суд знову ж таки, на думку сторони відповідача, неправомірно, задовольняє таке жодним чином не обґрунтоване клопотання та відкладає судове засідання. Враховуючи наведене вище представник відповідача вважає, що оскільки ОСОБА_1 є відповідачем по справі із стягнення боргу за договором позики, що поданий ОСОБА_2 та розглядається вже Київським апеляційним судом, однак не висловлює при розгляді тієї справи жодних доводів недійсності укладеного правочину, а натомість, зловживаючи своїм правом подає окрему позовну заяву про це до Фрунзенського районного суду міста Харкова, цим створює можливість зупинити розгляд вже існуючої справи у Київському апеляційному суді, затягнути судовий розгляд та не повертати в цей час позичені кошти, такі дії позивача ОСОБА_1 є очевидним зловживанням та мають бути оцінені судом відповідно. В зв`язку з зазначеним, представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 просила суд визнати зазначені дії ОСОБА_1 з подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики зловживанням процесуальним правом та залишити позов без розгляду.

Крім того, в матеріалах справи міститься відзив представника відповідача ОСОБА_4 від 08.11.2023 року, зі змісту якої вбачається, що остання просить суд залучити до участі в справі на стороні відповідача приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ротач Ірину Іванівну, ( АДРЕСА_1 ) оскільки рішення суду може вплинути на її права та обов`язки.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності учасників справи, в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріли справи, приходить до наступного висновку.

Стосовно клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ротач І.І., суд зазначає наступне.

Згідно зі ст. 53 ч.5 ЦПК України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу , в якій зазначає , на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Вивчивши матеріали зазначеної цивільної справи, суд задовольняє клопотання відповідача та вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості третьої особи - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ротач Ірину Іванівну, ( АДРЕСА_1 ) оскільки рішення суду може вплинути на її права та обов`язки.

Стосовно клопотання представника відповідача про визнання дій позивача ОСОБА_1 зловживанням своїм процесуальним правом та залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 та 5 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Феномен зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав.

Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

У п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України). Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК).

Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами 2-5 цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом (ст. 13 ЦК України).

Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин 2-5 ст. 13 цього Кодексу (ч. 3 ст. 16 ЦК).

Тлумачення зазначених норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідками щодо їх застосування судом.

При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи висловлення явної неповаги до суду чи учасників справи.

Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові.

Суд не вбачає, що подання ОСОБА_5 позовної заяви до ОСОБА_2 про визнання договору позики недійсним є зловживанням процесуальними правами.

Подання окремого позову це право особи.

У разі виявлення судом, що в провадженні суду перебувають тотожні позови, суд застосовує відповідні правові наслідки.

Як вбачається з матеріалів справи в провадженні Деснянського районного суду м.Києва перебувала цивільна справа №754/11787/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики від 15.06.2022 року.

Проте в провадженні Фрунзенського районного суду м.Харкова перебуває цивільна справа №645/5580/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики.

Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників справи, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

При вивченні матеріалів справи встановлено, що сторони, підстави та предмети спору позовів у справах №754/11787/23 та №645/5580/23 не є тотожними.

Судом не встановлено обставин, передбачених зазначеними вище нормами процесуального законодавства, за яких суд може визнати дії позивача зловживанням процесуальними правами, та вказані обставини також не доведені самим представником відповідача, а тому в задоволенні клопотання представника відповідача про визнання дій позивача ОСОБА_1 зловживанням своїм процесуальним правом та залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити.

Що стосується клопотання представника позивача про визнання обов`язкової явки відповідача в судове засідання, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 2 статті 158ЦПК України розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні з обов`язковим повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 обрала спосіб захисту своїх цивільних прав та інтересів через представників, тобто діє в судовому засіданні через представників, якими надані письмові заперечення з приводу позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 169 ЦПК України, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення, розгляд справи відкладається, але підстави для визнання явки відповідача ОСОБА_2 на теперішній час не має. Слід також зазначити, що підготовче судове засідання не закрито та судовий розгляд справи не розпочато.

Враховуючи вище зазначене в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_6 про визнання обов`язкової явки відповідача в судове засідання підлягає залишенню без задоволення.

Стосовно клопотань представника позивача ОСОБА_6 про приєднання до матеріалів справи пояснень сторони позивача, які надійшли до суду 25.07.2024 року, а також клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залучення додаткових пояснень, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З метою повноти розгляду справи та сприяння сторонам в реалізації їх прав суд вважає необхідним залучити пояснення сторони позивача та додаткові пояснення сторони відповідача до матеріалів справи. Оцінка доказів буде надана судом при ухваленні рішенні.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

На думку суду, всі процесуальні дії, необхідні для призначення справи до судового розгляду по суті, вчинено.

З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку про необхідність закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 53, 189, 196-198, 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 щодо визнання дії ОСОБА_1 з подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики зловживанням процесуальним правом.

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Долучити до матеріалів справи пояснення сторони позивача, які надійшли до суду 25.07.2024 року, а також додаткові пояснення сторони відповідача від 29.08.2024 року.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_4 задовольнити.

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики, в якості третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ротач Ірину Іванівну, ( АДРЕСА_1 ).

Закрити підготовче засідання за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ротач Ірина Іванівна, про визнання недійсним договору позики

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 17 жовтня 2024 року на 15 год. 00 хв.

У судове засідання викликати сторони по справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя О.М. Мартинова