Справа №345/4290/24
Провадження № 2/345/1085/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.09.2024 м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Кулаєць Б.О.,

секретаря судового засідання Заткальницької Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Калуш цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калуської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позицій сторін:

позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном три місяці.

Свою позовну заяву мотивує тим, що 31 березня 2011 року ОСОБА_2 був складений заповіт, згідно якого все належне йому майно, де б воно не знаходилось, з чого б не складалось, на яке він за законом буде мати право, він заповів йому. Даний заповіт не змінювався та не відмінявся.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дядько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина на житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 . У зв?язку з відсутністю спадкоємців першої черги та з метою успадкування майна він звернувся зі заявою до приватного нотаріуса Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Гошовської Софії Василівни. Розглянувши його заяву, приватний нотаріус 12.06.2024 відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 . В даній відмові нотаріус вказала, що він у встановлений законом строк не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 , тому рекомендовано звернутись в суд щодо вирішення питання по суті. Щодо відмови з приводу пропущеного строку, то можу пояснити, що як до смерті, так і після смерті ОСОБА_2 , він проживав разом з ним в одному господарстві. Враховуючи, що він не заявляв відмови від спадщини та проживав разом із своїм дядьком до його смерті, вів спільне з ним господарство, а тому вважається таким, що прийняв спадщину у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Представник позивача до суду заяву, згідно з якою розгляд справи просить проводити без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача подав до суду заяву, в якій розгляд справи просить проводити без участі представника Калуської міської ради. У вирішенні спору по суті покладається на розсуд суду та просить винести законне та обґрунтоване рішення

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі:

ухвалою суду від 26.07.2024 відкрито провадження у справі, призначено відкрите підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.

09.08.2024 представник відповідача подав до суду заяву, в якій розгляд справи просить проводити без участі представника Калуської міської ради. У вирішенні спору по суті покладається на розсуд суду та просить винести законне та обґрунтоване рішення (а.с. 27-28).

20.08.2024 представник позивача до суду заяву, згідно з якою розгляд справи просить проводити без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с. 29).

Ухвалою суду від 20.08.2024 підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку.

Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується повторним свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 12.06.2024 (а.с. 5).

Згідно зі заповітом від 31 березня 2011 року, посвідченим секретарем Ріп`янської сільської ради ОСОБА_2 на випадок смерті все належне йому майно, де б воно не знаходилось, з чого б не складалось, на яке він за законом буде мати право, він заповів ОСОБА_1 (а.с. 6).

Листом приватного нотаріуса Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Гошовської С.В. № 197/02-14 від 12.06.2024 ОСОБА_5 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що він у встановлений законом строк не прийняв спадщину після смерті останнього (а.с. 4).

Відповідно до відповіді № 55 від 13.06.2024 на запит, наданою старостою Ріп`янського старостинського округу, ОСОБА_2 проживав за адресою АДРЕСА_1 . Склад сім`ї: ОСОБА_2 та ОСОБА_6 (помер). Заповіт від імені ОСОБА_2 посвідчений 31.03.2011 не змінявся і не відмінявся (а.с. 11).

Згідно з актом про проживання особи без реєстрації місця проживання від 17.06.2024, складеного старостою Ріп`янського старостинського округу у присутності двох свідків встановлено, що ОСОБА_1 з 2013 року по теперішній час фактично проживав в АДРЕСА_1 (а.с. 7).

За ОСОБА_2 рахується частка житлового будинку з господарськими спорудами та будівлями, що знаходяться в АДРЕСА_1 , і розташовані на не приватизованій земельній ділянці площею 0,70 га, що підтверджується довідкою № 59 від 18.06.2024 (а.с. 12).

На ім`я ОСОБА_2 складений технічний паспорт від 20.09.1990 на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 14-16), яка перейменована на АДРЕСА_1 (а.с. 18).

Таким чином між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Оцінка суду:

дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

При зверненні позивача до приватного нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину також у зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини, що підтверджується листом приватного нотаріуса.

Водночас позивач, будучи спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки проживав спільно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом строку, передбаченого ст. 1270 ЦК України, не завив про відмову від спадкового майна.

А тому, строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважних причин, а саме: через те, що позивач спільно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, однак, не був зареєстрований за вказаною адресою.

За таких обставин, суд, враховуючи відсутність заперечень щодо задоволення позову зі сторони відповідача, визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, та надає додатковий строк для подання заяви нотаріусу.

На підставі викладеного ст.ст. 16, 1216, 1268, 1269, 1272, 1296 ЦК України, ст.ст. 2, 13, 80, 81 ЦПК України, керуючись ст.ст. 200, 206, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до Калуської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з часу набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: Калуська міська рада, вул. І.Франка, 1 м. Калуш Івано-Франківської області, .

Суддя: