Головуючий у суді першої інстанції: Савчак С.П.
У Х В А Л А

23 квітня 2024 року місто Київ

справа № 382/1479/23

провадження № 22-ц/824/10016/2024

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Воробей Іллею Вікторовичем, на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 19 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на частку майна у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 19 березня 2024 року ОСОБА_1 у поновленні строку для подання клопотання про виклик свідка відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Воробей І.В. 27 березня 2024 року через підсистему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу, в порядку ст.355 ЦПК України.

1 квітня 2024 року Київським апеляційним судом з Яготинського районного суду Київської області витребувана справа № 382/1479/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на частку майна у спільній сумісній власності.

9 квітня 2024 року до суду апеляційної інстанції Яготинського районного суду Київської області надійшла цивільна справа № 382/1479/23.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, оскільки не відповідає п.1 ч.4 ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються: довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Згідно з ч.1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Крім того, згідно з ч.1 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути, зокрема, адвокат. Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи (ч.1 ст.62 ЦПК України).

Відповідно до п.3 ч. 131-1 та ст.131-2 Конституції України в редакції Закону № 1401-VIII від 2 червня 2016 року представництво здійснюється у судах апеляційної інстанції виключно прокурорами або адвокатами - з 1 січня 2018 року.

Положеннями ч.4 ст.62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Таким чином, повноваження представника позивача, який є адвокатом, повинні бути підтверджені оригіналом (або належним чином завіреною копією) ордеру, виданого на ведення справи в суді, або довіреністю.

Відповідно до ч.2 ст. 64 ЦПК України обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Як убачається з поданих матеріалів, апеляційна скарга підписана адвокатом Воробей І.В. як представником позивачки ОСОБА_1 ..

Однак, адвокат Воробей І.В. не додав до апеляційної скарги документи (довіреність та/або ордеру), які б підтверджували його повноваження в суді апеляційної інстанції (Київському апеляційному суді) на представництво інтересів позивача у справі.

Ордер, який наявний у матеріалах справи виданий на представництво інтересів ОСОБА_1 у Яготинському районному суді Київської області (а.с.120).

Таким чином, адвокату Воробей І.В. необхідно надати суду оригінал (або належним чином завірену копію) ордеру на представництво інтересів позивачки ОСОБА_1 в суді апеляційної інстанції.

Одночасно в тексті апеляційної скарги представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Воробей І.В. заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування такого клопотання посилається на те, що позивачка є непрацездатною у розумінні ст. 1, 26 ЗУ «про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». У ОСОБА_1 виявлено ряд хворіб, у зв`язку з якими вона вимушена постійно лікуватись та витрачати власні кошти, їй заборонено фізичне та психологічне навантаження, що підтверджується відповідними довідками, доданими до апеляційної скарги. Також вказує про наявність у неї діючого кредитного договору № 02 від 31 січня 2023 року на суму 30000 грн.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що таке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Надана представником позивача довідка форми ОК-7 містить відомості про суми заробітної плати, з якої сплачується єдиний соціальний внесок (у межах максимальної величини) та страховий стаж за період із 2011 року. В основному використовується для визначення страхового стажу для розрахунку сум лікарняних, нарахування допомоги з безробіття тощо, а тому не відображає майнового стану ОСОБА_1 , та не є доказом відсутності коштів для сплати судового збору на момент подання апеляційної скарги.

Такими документами, наприклад, можуть бути довідка про доходи з Державної податкової служби за 2023 рік, довідка з місця роботи про доходи за 2023 рік, довідка з Пенсійного фонду, довідка з служби соціального захисту, довідка про відсутність майна та майнових прав, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Оскільки таких документів не надано, а надані представником ОСОБА_1 не підтверджує, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору в розмірі 605,60 грн., а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Таким чином, апеляційна скарга, не може бути прийнята Київським апеляційним судом до провадження, оскільки не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, а саме: особою, яка подала апеляційну скаргу не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, або докази, які підтверджують неможливість сплати судового збору.

Згідно з п.п. 9 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою справляється судовий збір у 0,2 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подачі апеляційної скарги становить 605, 60 грн..

Апеляційна скарга подана представником ОСОБА_1 адвокатом Воробей І.В. в електронній формі через підсистему "Електронний суд", у зв`язку з чим ставка судового збору обчислюється із застосуванням коефіцієнта 0,8.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду підлягає сплаті судовий збір в розмірі 484, 48 грн. (605, 60 грн. х 0,8).

Враховуючи наведене позивачці ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 484, 48 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Платіжний документ про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, необхідно надати апеляційному суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліку, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 19 березня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Воробей Іллею Вікторовичем, на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 19 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на частку майна у спільній сумісній власності - залишити без руху, надати строк для усунення зазначеного недоліку протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 та її представнику адвокату Воробей Іллі Вікторовичу, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна