Справа № 336/100/23
Провадження №2/336/730/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Звєздової Н.С., за участі секретаря судового засідання Іванченко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року представник позивача - Порчинський О.І., який діє на підставі Довіреності від 01.09.2022 (строк дії до 01.09.2023) звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в якій просив стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № від 02.07.2017 у сумі 42 575,38 гривень станом на 06.12.2022.

Позов обґрунтовано тим, що 02.07.2017 між АТ «ОТП Банк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №3, який за правовою природою є змішаним договором кредитного договору та договору про видачу і обслуговування міжнародних пластикових карток, що є невід`ємною частиною Договору про видачу та обслуговування міжнародних платіжних пластикових карток. Згідно умов Договору, позивач взяв на себе зобов`язання відкрити картковий рахунок, надання картки відповідачу а також виконання розрахункового обслуговування платіжних операцій, здійснених з використанням картки. На картковий рахунок відкритий за заявою відповідача було встановлено кредитний ліміт, також встановлено відсотки за користування кредитною лінією. Свої зобов`язання за умовами Договору позивач виконав. Однак, в порушення норм закону та умов Договору відповідач зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконував, прострочував щомісячні платежі, що спричинило виникнення заборгованості, внаслідок чого станом на день складання позовної заяви заборгованість відповідача перед банком склала 42 575,38 гривень, яка складається з: 38 095,83 гривень - заборгованості за тілом кредиту, 4 479,55 гривень - заборгованості по відсотками. В зв`язку з цим, представник позивача просить стягнути з відповідача на користь банку заборгованість у вказаному вище розмірі, а також судовий збір, сплачений при поданні вказаного позову до суду.

Заочним рішенням суду від 02.05.2023 позовні вимоги задоволено у повному обсязі.(а.с.84-89).

25.07.2023 представник позивача звернувся до суду з заявою про видачу копії рішення з відміткою про набрання законної сили, а також виконавчих листів по справі. (а.с.94).

Згідно відмітки у поштовому повідомленні, 08.08.2023 копія рішення та два виконавчі листи отримані представником позивача «Холодковою». (а.с.98)

22.09.2023 представник відповідача адвокат Нємна Т.І., яка діє на підставі Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії ЗП №002041 від 12.02.2019, Ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 04.09.2023 серії АР №1138976, подала до суду заяву про перегляд заочного рішення.

Ухвалою суду від 13.11.2023 заяву задоволено, заочне рішення суду від 02.05.2023 скасовано, справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13.11.2023, справі №336/100/23 присвоєно провадження №2/336/3884/2023. (а.с.135)

15.11.20233 ухвала суду від 13.11.2023 була направлена учасникам по справі. (а.с.136)

Згідно поштового повідомлення, судова повістка та ухвала суду від 13.11.2023 про скасування заочного рішення та призначення справи до судового розгляду отримана уповноваженою особою АТ «ОТП Банк» 27.11.2023.(а.с.139)

Конверт з судовою повісткою та ухвалою суду від 13.11.2023, направлений на адресу ОСОБА_1 (встановлену судом, а також зазначену адвокатом у заяві про перегляд заочного рішення), повернувся без вручення з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». (а.с.137-138)

27.11.2023 на електронну адресу суду надійшов відзив на позовну заву з доказами направлення його на адресу позивача, в якому адвокат просила відмовити в задоволенні позовних вимог банка. (а.с. 140-150).

14.12.2023 представником ОСОБА_1 адвокатом Нємною Т.І., шляхом направлення на електронну адресу суду, подано клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 18.12.2023. (а.с.151-154)

Згідно Довідок про доставку повідомлення у застосунку месенджера «Viber», сторони завчасно отримали повідомлення про призначення справи до розгляду на 11.30 годину 18.12.2023. (а.с.155-158)

Представником позивача не було подано заяви про розгляд справи без їх участі або відкладення розгляду справи. Також не було подано будь-якого пояснення чи клопотання по справі.

Судове засідання, призначене на 18.12.2023 відкладено, у зв`язку з неявкою сторін.

Згідно поштового повідомлення, судова повістка про виклик до суду на 01.02.2024 отримана уповноваженою особою АТ «ОТП Банк» 09.01.2024.(а.с.160)

Конверт з судовою повісткою про виклик до суду на 01.02.2024, направлений на адресу ОСОБА_1 повернувся без вручення з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». (а.с.161-162)

29.01.2024 представником ОСОБА_1 адвокатом Нємною Т.І., шляхом направлення на електронну адресу суду, подано клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 01.02.2023. (а.с.163-168)

Згідно Довідок про доставку повідомлення у застосунку месенджера «Viber», сторони завчасно отримали повідомлення про призначення справи до розгляду на 12.00 годину 01.02.2024. (а.с.169-173)

Представником позивача не було подано заяви про розгляд справи без їх участі або відкладення розгляду справи. Також не було подано будь-якого пояснення чи клопотання по справі.

Судове засідання, призначене на 01.02.2024 відкладено, у зв`язку з неявкою сторін. Згідно поштового повідомлення, судова повістка про виклик до суду на 27.03.2024 отримана уповноваженою особою АТ «ОТП Банк» 12.02.2024.(а.с.175)

Конверт з судовою повісткою про виклик до суду на 01.02.2024, направлений на адресу ОСОБА_1 повернувся без вручення з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». (а.с.176-177)

Згідно Довідок про доставку повідомлення у застосунку месенджера «Viber», сторони завчасно отримали повідомлення про призначення справи до розгляду на 09.30 годину 27.03.2024. (а.с.178-181)

27.03.2024 представником ОСОБА_1 адвокатом Нємною Т.І., шляхом направлення на електронну адресу суду, подано клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 27.03.2024. (а.с.182-185)

Представником позивача не було подано заяви про розгляд справи без їх участі або відкладення розгляду справи. Також не було подано будь-якого пояснення чи клопотання по справі.

Судове засідання, призначене на 27.03.2024 відкладено, у зв`язку з неявкою сторін. 02.04.2024 на адресу суду приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Хохловим Кирилом Костянтиновичем разом з постановою про закінчення виконавчого провадження (ВП №72648700) від 29.11.2023 повернуто до суду оригінал виконавчого листа, виданого по вказаній справі на підставі виконання заочного рішення від 02.05.2023 в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП Банк» 2 684,00 грн. (а.с.187-190)

03.04.2024 на адресу суду приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Хохловим Кирилом Костянтиновичем разом з постановою про закінчення виконавчого провадження (ВП №72648697) від 29.11.2023 повернуто до суду оригінал виконавчого листа, виданого по вказаній справі на підставі виконання заочного рішення від 02.05.2023 в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП Банк» 42 575,38 грн. (а.с.191-194)

Згідно Довідок про доставку повідомлення у застосунку месенджера «Viber», сторони завчасно отримали повідомлення про призначення справи до розгляду на 10.00 годину 13.06.2024. (а.с.198-201)

Представником позивача не було подано заяви про розгляд справи без їх участі або відкладення розгляду справи. Також не було подано будь-якого пояснення чи клопотання по справі.

Судове засідання, призначене на 13.06.2024 відкладено, у зв`язку з перебування головуючої судді на навчанні.

Конверт з судовою повісткою про виклик до суду на 29.08.2024, направлений на адресу ОСОБА_1 повернувся без вручення з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». (а.с.204-205)

Згідно Довідок про доставку повідомлення у застосунку месенджера «Viber», сторони завчасно отримали повідомлення про призначення справи до розгляду на 14.00 годину 29.08.2024. (а.с.206-209)

Представник позивача в судове засідання не з`явився, з заявою про розгляд справи без його участі, а також про відкладення розгляду справи до суду не звертався.

Відповідач та його представник в судове засідання також не з`явилися. З заявою про відкладення розгляду справи до суду не зверталися.

З огляду на вказане, судом були використані всі засоби для завчасного та належного сповіщення сторін про розгляд справи.

Проте, позивач/представник, не з`явився в судові засідання, про причини неявки суду не повідомив, з заявою про розгляд справи без його участі або про перенесення розгляду справи, до суду не звертався.

Положеннями п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, неприбуття позивача/представника в судове засідання повторно, неповідомлення позивачем/представником про причини такого неприбуття до суду повторно, неподання заяви про розгляд справи за його відсутності та неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою позивача свідчить про наявність обставин, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, за яких позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до правового висновку, Великої палати Верховного суду, зазначеного у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили.

За вказаних фактичних обставин, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Згідно приписів ст.58, ч.ч. 3,5 ст.223 ЦПК України, позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно положень п.3 ч.1ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності. Наведений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду у справі № 522/22303/14-ц від 27.03.2020 та у справі № 658/1141/18 від 21.09.2020 .

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) щодо застосування статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, там, де існують апеляційні або касаційні суди, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (рішення від 17 січня 1970 року у справі «Delcourt v. Belgium» («Делькур проти Бельгії»), заява № 2689/65, пункт 25 та рішення від 11 жовтня 2001 року у справі «Hoffmann v. Germany» («Гофман проти Німеччини»), заява № 34045/96, пункт 65).

ЄСПЛ вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (рішення від 08 квітня 2010 року у справі «GUREPKA v. UKRAINE (№ 2)» («Гурепка проти України (№ 2)»), заява № 38789/04, § 23).

Також ЄСПЛ зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (рішення від 13 грудня 2011 року у справі «TRUDOV v. RUSSIA», заява № 43330/09, § 25, 27).

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України).

При цьому, відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Крім того, Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2020 у справі № 759/14068/19 та у Постанові Верховного Суду від 20.01.2023 у справі №465/6147/18 .

З матеріалів справи вбачається, що позивач/представник повторно не з`явився у судове засідання з розгляду справи по суті, хоча до цього отримавши ухвалу про скасування заочного рішення від 02.05.2023 (провадження №2/336/898/2023) та призначення справи до нового розгляду, а також отримання судових повісток про виклики до суду, а отже мав можливість брати участь у справі), не подав жодної заяви про розгляд справи у його відсутність чи про відкладення судового засідання з посиланням на поважні причини, повідомлявся судом завчасно та належним чином, що вказує на зловживання позивачем своїми процесуальними правами. Неявка позивача позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

У постановах Верховного Суду від 11.01.2023 у справі № 500/3032/18, від 12.01.2023 у справі № 205/3009/16, від 14.02.2023 у справі № 947/15909/21 зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Таким чином, положення ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Відповідно до положень ст.223 ЦПК України в даному випадку відсутні правові підстави для відкладення судового засідання, оскільки позивач/представник вкотре не з`явився для розгляду справи по суті та не подав заяви про розгляд справи без його участі.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач вп`яте не з`явився до суду без поважних причин.

Суд залишає позов без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання - при цьому причини повторної неявки, чи їх поважність значення не мають. (ВС КЦС, справа №711/7486/19 від 28.03.2023)

За таких обставин, враховуючи принцип розумності строків розгляду справи та те, що позивач вкотре не з`явився у судове засідання для розгляду справи по суті, протягом декількох місяців взагалі не проявляючи жодного інтересу до своєї справи, не позбавлений був можливості подавати будь-які заяви через підсистему (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», засобами електронного чи поштового зв`язку, з клопотанням про проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку до суду не звертався, - суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст.46,47,55,84,223,247,257,258,260,261,268,353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, які були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутись до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Реквізити учасників сторін:

Позивач: Акціонерне товариство «ОТП Банк»», місцезнаходження: вул. Жилянська, буд.43, м. Київ, 01033, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання (зареєстроване): АДРЕСА_1 .

Суддя: Н.С. Звєздова