Провадження № 22-ц/824/2368/2024 Доповідач в суді ІІ інстанції Мельник Я.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Мельника Я.С.,

суддів: Матвієнко Ю.О., Оніщука М.І.,

за участі секретаря Медведчук Д.Ю.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 11 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про відшкодування завданої матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, який обґрунтовував тим, що 15 вересня 2021 року в м. Києві по вул. Тираспольській, будинок 47, приблизно о 04 год. 45 хв. позивач виявив повалене дерево на власному транспортному засобі «Mitsubishi Outlander», д.н.з. НОМЕР_1 . Автомобіль було припарковано на автостоянці ФОП ОСОБА_2 , на якій не розміщено дерев, однак дерево, яке впало на транспортний засіб, корінням та стовбуром (де й відбувся перелом стовбура) знаходилося поза межами автостоянки у зеленій зоні приблизно 5 м. від паркану стоянки. В результаті падіння дерева, автомобіль «Mitsubishi Outlander», д.н.з. НОМЕР_1 зазнав механічних пошкоджень. На місце пригоди, було викликано правників поліцій, які в свою чергу зафіксували обставини пригоди та зареєстровано заяву позивача, в якій зазначено опис події. Дерево, яке впало на автомобіль позивача було у аварійному стані, про що свідчить візуальний огляд стовбура дерева, на якому маються явні ознаки трухлявості та пошкодження шкідниками. У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх обов`язків з обстеженням зелених насаджень, настала подія, в результаті якої було пошкоджено автомобіль позивача, та позивач зазнав матеріальної шкоди та моральних страждань від пошкодження майна, у зв`язку чим останній вимушений звернутись до суду за захистом своїх прав.

У зв`язку з вищевикладеним, просив суд стягнути з відповідача вартість матеріального збитку в сумі 231 649 грн 66 коп., моральну шкоду в сумі 5000 грн та витрати на проведення оцінки в сумі 2500 грн.

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 11 жовтня 2023 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись із вказаним рішення, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Обґрунтовує доводи апеляційної скарги тим, що судом першої інстанції не враховано, що дерева, що знаходяться за парканом автостоянки по АДРЕСА_1 знаходяться на утриманні територіальної громади м. Києва від імені якої виступає Київська міська рада, у зв`язку із чим ним було змінено неналежного відповідача Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Подільського району міста Києва на належного відповідача - Київську міську раду.

Вказує, що дерево, яке впало на його транспортний засіб є аварійним, саме на відповідача покладено обов`язок по зрізанню сухостійних та видаленню аварійних дерев, а також догляд, що включає різні види обрізання дерев і формування крони, щоб уникнути їх обламування.

Зазначає, що ним доведено той факт, що земельні ділянки, на якій росло аварійне дерево та був припаркований автомобіль не передавались у власність чи користування іншим особам рішенням Київської міської ради, а тому ці землі є комунальною власністю територіальної громади міста Києва, на якій орган місцевого самоврядування - Киїська міська рада має організовувати благосутрій та нести відповідальність за неналежне виконання обов`язків та спричинення шкоди третім особам.

Київська міська рада, зі свого боку, не надала відповідні рішення та Акти про передачу зелених насаджень за адресою АДРЕСА_1 на облік будь-яким іншим організаціям або підприємствам, а тому є належним відповідачем по справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позов пред`явлено до неналежного відповідача.

Однак, колегія суддів не може повністю погодитися з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач є власником транспортного засобу «MitsubishiOutlander», д.н.з. НОМЕР_1 .

15 вересня 2021 року в АДРЕСА_1, приблизно о 04 год. 45 хв. позивач виявив повалене дерево на транспортному засобі «MitsubishiOutlander», д.н.з. НОМЕР_1 , який був припаркований на автостоянці ФОП ОСОБА_2 .

Згідно довідки Подільського УП ГУНП у м. Києві, встановлено, що 15.09.2021 року до Подільського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява від позивача, в якій він повідомляє про те, що 15.09.2021 року приблизно о 04 год. 45 хв. за адресою АДРЕСА_1 виявив пошкодження автомобіля "MitsubishiOutlander" д.н.з. НОМЕР_2 внаслідок падіння дерева.

В результаті падіння дерева, автомобіль «MitsubishiOutlander», д.н.з. ВІ1484EB зазнав механічних пошкоджень.

Згідно Звіту про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 459/09-21 від 23вересня 2021 р., вартість відновлювального ремонту становить 469 048,84 грн., а ринкова вартість ТЗ - 325 363.20 грн., ринкова вартість ТЗ у пошкодженому стані - 93 713,54 грн.Вартість вказаного Звіту складає 2 500 грн.

08.10.2021 року представником позивача було подано адвокатський запит до Українського гідрометеорологічного центру державної служби України з надзвичайних ситуацій з проханням надати детальний опис погодних умов станом на 15.09.2021 р. у м. Києві.

Листом від 12.10.2021 року Український гідрометеорологічний центр державної служби України з надзвичайних ситуацій повідомив, що 15.09.2021 року протягом доби опадів не було, мінімальна температура 9,6 градусів тепла, максимальна температура -21,0 градус тепла, вітер північних напрямків 1-2метрів в секунду. Протягом доби 15.09.2021 року небезпечні та стихійні явища в м. Києві зафіксовані не були.

Спірні правовідносини, що виникають у сфері благоустрою населених пунктів, в тому числі утримання зелених насаджень, регулюються Законом України «Про благоустрій населених пунктів», Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 105 від 10 квітня 2006 року,Правилами благоустрою міста, затвердженими органами державної влади чи місцевого самоврядування, та іншими нормативно-правовими актами.

Так, поняття благоустрою населених пунктів визначене у ч.1 ст.1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», відповідно до положень якого це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також інших заходів, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.

До об`єктів благоустрою населених пунктів належать території загального користування, в тому числі вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки, а також прибудинкові території (п.п.1, 2 ч.1 ст.13 Закону).

Елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях (п.2 ч.1 ст.21 Закону).

За приписами ч.1 ст.20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Відповідно до ч.1 ст.15 вказаного Закону органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів.

Згідно ч.2 ст.18 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» підприємства, установи, організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів територію; відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України.

Аналогічні положення містить п.5.5 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 105 від 10 квітня 2006 року, згідно якого відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Такі ж положення містить п.п.9.2.1 п.9.2 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради № 1051/1051 від 25 грудня 2008 року, згідно якого відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними в межах м.Києва на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 11 цього Закону виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

Згідно з пп.7 п. «а» ст. 30 Закону до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян.

Тобто до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної майнової шкоди внаслідок дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 04.09.2019 року по справі № 200/22129/16-ц.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду передбачені ст.1166 ЦК України, згідно якої майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини.

Аналіз змісту наведених норм свідчить про те, що за загальним правилом шкода відшкодовується за наявності складу цивільного правопорушення, елементами якого є: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного із цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду (п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»).

Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.

Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.

Факт падіння дерева на належний позивачу автомобіль та завдання в зв`язку з цим транспортному засобу механічних пошкоджень, а також розмір заподіяної шкоди підтверджуються наданими позивачем належними та допустимими доказами.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що відповідач не спростував, що шкоду було завдано не з його вини, з огляду на таке.

Згідно листа Київської міської ради від 26.12.2022 №08/24803, Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на адвокатський запит №96/22, повідомлено, що земельна ділянка, зазначена на додатку до запита потрапляє в межі земельних ділянок, які за даними міського земельного кадастру обліковуються за ПрАТ "Агрофірма "Квіти України", КП по утриманню земельних насаджень Подільського району м. Києва, КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва та ОСОБА_3 . Вказано, що земельна ділянка, що відмічена жовтим кольором у Додатку №1 до адвокатського запиту №96/22 (включаючи місце паркування автомобіля позивача та місце росту дерева, що впало) Київською міською радою не передавалися фізичним або юридичним особам у власність чи користування.

Висновок суду першої інстанції про те, що належним відповідачем по справі є ФОП ОСОБА_2 , позаяк він є балансоутримувачем паркувального майданчику (автостоянки), розташованого по АДРЕСА_1 , не є законним та обґрунтованим, оскільки не ґрунтується на матеріалах справи.

Суд першої інстанції під час розгляду справи не встановив, хто є балансоутримувачем земельної ділянки, на якій розташоване дерево, що впало на автомобіль позивача, яке знаходилося за межами паркувального майданчику (автостоянки).

Натомість, відповідач Київська міська рада не надала жодних доказів на підтвердження передачі зелених насаджень за адресою АДРЕСА_1, в тому числі і аварійного дерева, на облік будь-яким іншим організаціям або підприємствам (балансоутримувачам).

Таким чином, перевіривши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, враховуючи, що дерево, яке впало на належний позивачу автомобіль, було розташовано на землях комунальної власності, його власником є територіальна громада міста Києва, та з огляду на відсутності даних, що дане дерево відповідно до вимог частини п`ятої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку виконавчого комітету органу місцевого самоврядування чи будь-якої організації, колегія суддів вважає, що належним відповідачем по справі є саме Київська міська рада, позаяк організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування, а тому, відповідальність за неналежне утримання таких зелених насаджень, лежить саме на Київській міській раді.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню як таке, що ухвалено з неповним дотриманням норм процесуального права та неповним з`ясуванням усіх обставин справи, а тому, по справі слід ухвалити нове судове рішення про задоволення позову та стягнути з Київської міської ради на користь позивача вартість матеріального збитку в сумі 231 649,66 грн, витрати на проведення оцінки в сумі 2500 грн, моральну шкоду в сумі 5000 грн.

У зв`язку із скасуванням судового рішення і задоволенням позову, відповідно до ст.141, п.4 ч.1 ст.382 ЦПК України, апеляційний суд покладає на відповідача і витрати позивача по сплаті судового збору.

Керуючись ст. ст. 374, 376 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Подільського районного суду міста Києва від 11 жовтня 2023 року скасувати та ухвалити по справі нове судове рішення про задоволення позову ОСОБА_1 .

Стягнути з Київської міської ради () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) вартість матеріального збитку в сумі 231 649 грн. 66 коп., витрати на проведення оцінки в сумі 2 500 грн, моральну шкоду в сумі 5 000 грн., а всього 239 149 (двісті тридцять дев`ять тисяч сто сорок дев`ять) гривень 66 копійок та судовий збір у розмірі 2 391 (дві тисячі триста дев`яносто одну) гривню 50 копійок.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та, відповідно до вимог ч.3 ст. 389 ЦПК України, оскарженню до Верховного Суду не підлягає.

Головуючий: Судді: