Справа №752/1049/24
Провадження №2-н/752/55/24
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

14 березня 2024 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву адвоката Видюк Дмитра Володимировича в інтересах ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Видюк Дмитро Володимирович в інтересах ОСОБА_1 за допомогою модуля Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» звернулася до Голосіївського районного суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Розглянувши матеріали наказного провадження, приходжу до висновку, що слід відмовити заявнику у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ч. ст. 163 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника.

Частинами 1, 2 ст. 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

В силу п. 1, 2 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу; заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

До заяви доданий ордер від 31.12.2023 серії АА №0036619, згідно з яким адвокат Видюк Д.В. є представником ОСОБА_3 у Павлоградському міськрайонному суді Дніпропетровської області та Куйбишевському районному суді м. Донецька.

Ордер на представництво інтересів ОСОБА_1 у Голосіївському районному суді міста Києва адвокатом Видюком Дмитром Володимировичем у матеріалах справи відсутній.

Таким чином, оскільки відсутні документи на підтвердження повноважень адвоката Видюка Дмитра Володимировича представляти інтереси ОСОБА_1 у Голосіївському районному суді міста Києва, це дає підстави для висновку, що заява від імені заявника підписана особою, яка не має права її підписувати.

За таких обставин слід відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини, оскільки заява подана з порушеннями вимог ст. 163 ЦПК України та заяву подано особою, яка не має права її підписувати,

Керуючись ст.ст. 163, 166, 258, 260-261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відмова у видачі судового наказу з зазначених в ухвалі підстав, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Ж. І. Кордюкова