РІШЕННЯ

Іменем України

28.10.2024 року м. Львів

Франківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Величка О.В.,

з участю секретаря судових засідань Венгринюк О.Р.,

представника третьої особи ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області, третя особа - ОСОБА_3 , про визнання дій неправомірними, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Франківського районного суду м. Львова із позовом про визнання дій неправомірними.

Із урахуванням зміни предмету позову та подання нової редакції позовної заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 70 років помер батько позивача - ОСОБА_4 . Позивачем було виконано всі необхідні дії щодо поховання батька. Всю допомогу йому надавала лише дружина ОСОБА_5 . При похованні присутні були тільки позивач і його дружина. 11.12.2021 року Залізничний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного регіонального управління Міністерства юстиції України склав відповідний актовий запис № 1761 та видав позивачу свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Часом відкриття спадщини є день смерті спадкодавця ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Місцем реєстрації спадкодавця АДРЕСА_1 .

Пояснює, що спадкодавець, окрім позивача ОСОБА_2 , інших дітей не мав, відповідно, він є єдиним спадкоємцем за законом.

29.03.2022 року у П`яту Львівську державну нотаріальну контору Львівської області позивачем особисто подано заяву про прийняття спадщини за законом після смерті батька.

23.06.2022 року позивачем до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області подано заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Однак, як вказує позивач, замість того, щоб виконати його законні вимоги, нотаріусом надіслано на його адресу повідомлення П`ятої Львівської державної нотаріальної контори № 692/01-16 від 28.06.2022 року, в якому процитовано норми статей 1220, 1270 та 1298 ЦК України, а також наводиться колізійна норма Постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» щодо перебігу строку для прийняття спадщини .

Зазначає, що станом на 28.06.2022 року п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 (із відповідними змінами) було викладено у наступній редакції: установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. У зв`язку з цим вважає, що така норма суперечить положенням ст.ст. 1270, 1298 ЦК України стосовно визначення шестимісячного строку для прийняття спадщини, що є правовою колізією, а також суперечить ст. 92 Конституції України. Наполягає на тому, що вищевказана постанова № 164 є нікчемною, адже не відповідає принципу правової визначеності.

Позивач стверджує, що відповідач зобов`язаний був правомірно виконати закон і видати йому свідоцтво про право на спадщину. Також повідомляє, що, крім позивача, в строк, передбачений ст. 1270 ЦК України, ніхто спадщину не прийняв.

Однак, 08.09.2022 року від П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області позивачем засобами поштового зв`язку отримано повідомлення, згідно із яким 30.08.2022 року невстановлена позивачем особа, із порушенням строків прийняття спадщини, встановлених статтею 1270 ЦК України, подала заяву за вхідним № 1125 про прийняття спадщини за заповітом.

З огляду на вказане повідомлення позивач вказує, що 30.08.2022 року невстановлена особа, із порушенням строків прийняття спадщини, встановлених статтею 1270 ЦК України, подала заяву за вхідним № 1125 про прийняття спадщини за заповітом і нотаріус, прийнявши таку заяву, при цьому, не роз`яснивши такій особі про те, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, визначений статтею 1270 ЦК України, діяла неправомірно.

Зважаючи на викладене, із урахуванням уточнених позовних вимог, просить суд визнати дії П`ятої Львівської Державної нотаріальної контори Львівської області щодо невидачі ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадкування неправомірними, а також визнати дії П`ятої Львівської Державної нотаріальної контори Львівської області щодо неповідомлення невстановленій особі про пропуск строку для прийняття спадщини неправомірними.

Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 21.09.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Окрім того, відстрочено позивачу ОСОБА_2 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії.

21.02.2023 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву. Зазначає, що 29.03.2022 року за вх. № 407 в П`яту Львівську державну нотаріальну контору Львівської області від спадкоємця ОСОБА_2 надійшла заява про прийняття спадщини за законом після смерті батька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживав до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим заведена спадкова справа 173/2022 до майна cпадкодавця. 30.08.2022 року за вх.№1125 П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою Львівської області від спадкоємця ОСОБА_3 прийнята заява про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою 11.05.2006 року за реєстровим №956 на все майно спадкодавця ОСОБА_4 . Син спадкодавця подав заяву про прийняття спадщини згідно із ч.1 ст. 1270 Цивільного кодексу України. Спадкоємець ОСОБА_3 подала заяву про прийняття спадщини після шести місяців, згідно положень постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно п. 3 якої встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Представник наголошує на тому, що в нотаріуса не було підстав не виконувати положення чинної на той час постанови Уряду, а тому, оскільки на ОСОБА_3 спадкодавцем було складено заповіт, вона мала право на першочергову видачу свідоцтва про право на спадщину померлого ОСОБА_4 .

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 18.09.2023 року прийнято до розгляду заяву позивача ОСОБА_2 від 03.03.2023 року про зміну предмету позову. Залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 .

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 26.06.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

27.09.2024 року від державного нотаріуса П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області Ясинської Н.М. на адресу суду надійшли письмові пояснення, відповідно до яких нотаріус зазначає, що 29.03.2022 року П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою Львівської області заведена спадкова справа №173/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який постійно проживав до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі заяви про прийняття спадщини за законом від сина спадкодавця - ОСОБА_2 . 30.08.2022 року за вх. №1125 П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області зареєструвала заяву про прийняття спадщини за заповітом на все майно померлого від спадкоємця ОСОБА_3 . Син спадкодавця - ОСОБА_2 подав заяву про прийняття спадщини за законом в межах шестимісячного строку для прийняття спадщини згідно ч.1 ст. 1270 Цивільного кодексу України. Спадкоємець ОСОБА_3 подала заяву про прийняття спадщини за заповітом після шести місяців з дня смерті спадкодавця, керуючись п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Будучи незгідним із цим, спадкоємець - заінтересована особа ОСОБА_2 подав позовну заяву до Франківського районного суду м. Львова 21.09.2022 року, на яку було відкрито провадження у справі №465/5200/22 . Згідно із вимогами ст. 42 Закону України «Про нотаріат» та пункту 4 глави 2 розділу І Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, у зв`язку із наявністю на розгляді суду позовної заяви заінтересованої особи та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви, вирішення питання про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 зупинено до вирішення справи судом.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи у її відсутності.

Представник третьої особи - адвокат Кісь О.Р. в судовому засіданні зазначила, що спір стосується спадкових правовідносин, відтак, ОСОБА_3 підлягала залученню до участі у цій справі в якості відповідача. Пояснює, що 30.08.2022 року ОСОБА_3 звернулась до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області із заявою про прийняття спадщини за заповітом на все майно померлого ОСОБА_4 . ОСОБА_3 , подала заяву про прийняття спадщини за заповітом після шести місяців з дня смерті спадкодавця, враховуючи положення п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, зупинено перебіг строку для прийняття спадщини. Таким чином, з урахуванням того, що спадкодавець ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємець ОСОБА_3 своєчасно подала заяву про прийняття спадщини в межах шестимісячного строку для прийняття спадщини, перебіг якого законодавчо був зупинений на чотири місяці. Також наголосила на тому, що позивач ОСОБА_2 не є єдиним спадкоємцем майна померлого, оскільки за життя ОСОБА_4 оформив заповіт на ОСОБА_3 , яка у встановлений законом спосіб звернулася до нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав на майно померлого. Вважає, що підстав для задоволення поданого позивачем позову немає, тому просила заявлені позовні вимоги залишити без задоволення.

Суд, заслухавши пояснення представника третьої особи, вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, доходить переконання про наявність підстав для відмови у задоволенні позову.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , про що Залізничним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Львові Західного міжрегіонального управління юстиції складено відповідний актовий запис № 1761 (свідоцтво про смерть ві 11.12.2021 року серії НОМЕР_1 ).

29.03.2022 року позивач ОСОБА_2 звернувся до П`ятої Львівської держаної нотаріальної контори Львівської області із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька - ОСОБА_4 , на підставі якої заведено спадкову справу №173/2022.

23.06.2022 року позивач ОСОБА_2 звернувся до П`ятої Львівської держаної нотаріальної контори Львівської області із завою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину стосовно всього майна, що належало на час смерті його батьку - ОСОБА_4 .

Згідно відповіді П`ятої Львівської держаної нотаріальної контори Львівської області № 692/01-16 від 28.06.2022 року на заяву позивача від 23.06.2022 року за вх. № 464/02-14 про видачу свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був зареєстрований до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 , П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області повідомила, що заява позивача долучена до матеріалів спадкової справи № 173/2022.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 21.09.2022 року витребувано у П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області належним чином завірену копію спадкової справи № 173/2022 року, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вбачається із матеріалів вказаної спадкової справи, 11.05.2006 року ОСОБА_4 оформив заповіт, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було та з чого б не складалось і все те, що буде належати йому на день смерті, заповів своїй дружині - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Вказаний заповіт 11.05.2006 року посвідчено державним нотаріусом П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Ясинською Н.М. із реєстрацією такого в реєстрі за №956.

Згідно з частиною першою статті 15, частиною першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення та забезпечити поновлення порушеного права.

Відповідно до статті 50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

Зі змісту позовних вимог та матеріалів справи вбачається, що фактично існує спір про право на спадкування після смерті ОСОБА_4 між позивачем ОСОБА_2 та третьою особою - ОСОБА_3 , які претендують на спадкове майно за законом та заповітом відповідно. При цьому, позивач не залучив останню до участі у справі в якості відповідача, попри те, що таке право йому роз`яснювалось судом.

У даному випадку позивач ОСОБА_2 звернувся з вимогами про визнання дій П`ятої Львівської Державної нотаріальної контори Львівської області щодо невидачі ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадкування неправомірними, а також про визнання дій П`ятої Львівської Державної нотаріальної контори Львівської області щодо неповідомлення невстановленій особі про пропуск строку для прийняття спадщини неправомірними. В такий спосіб позивач намагається спонукати нотаріальну контору видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлого батька - ОСОБА_4 та водночас роз`яснити іншому спадкоємцю, як зазначає позивач "невстановленій особі", котра водночас є чітко визначена - ОСОБА_3 , яка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, про пропуск нею строку на прийняття спадщини з метою усунення її від спадкування.

Оскільки саме по собі визнання неправомірними дій нотаріуса, виражених у відмові видати свідоцтво про право на спадщину в цілому не забезпечує права позивача на спадкування, тому що не тягне за собою будь-яких юридично значимих для нього наслідків, а зобов`язання нотаріуса вчинити нотаріальну дію, зокрема видати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно в цілому, виходить за межі повноважень суду, то обраний ОСОБА_2 спосіб захисту його права на спадкування після смерті батька ОСОБА_4 ефективним визнати не можна.

Слід зазначити, що подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 16.03.2023 року у справі № 129/2399/19.

Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат» (далі - Закон).

Частиною першою ст. 1 Закону встановлено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Частиною другою ст. 1 Закону передбачено, що вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

За правилами цивільного судочинства як спір про право в позовному провадженні розглядаються позови про оскарження дій/бездіяльності нотаріуса, коли йдеться виключно про порушення нотаріусом правил вчинення відповідної нотаріальної дії (відмови у її вчиненні) і при цьому позивачем не порушується питання про захист права відповідно до положень цивільного законодавства.

Тобто нотаріус не може бути відповідачем у цій справі, оскільки предметом позову є спір про право на спадкування після смерті ОСОБА_4 між позивачем ОСОБА_2 та третьою особою - ОСОБА_3 , які претендують на спадкове майно за законом та заповітом відповідно.

Виходячи з норм Закону України «Про нотаріат», у нотаріуса немає спільних чи однорідних прав та обов`язків стосовно позивача. Нотаріус вчиняє нотаріальні дії від імені держави, тому в нього не можуть бути спільні чи однорідні права і обов`язки з особами, які звернулися до нього, або з особами, які вирішили, що їх права порушені нотаріальними діями.

Більше того, згідно ст. 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: вчинення такої дії суперечить законодавству України; не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства; з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності ; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов`язані з її вчиненням ; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії щодо відчуження належного їй майна, внесена до Єдиного реєстру боржників; в інших випадках, передбачених законом.

Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, не приймає для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим у статті 47 цього Закону, або містять відомості, передбачені частиною третьою статті 47 цього Закону . Нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії . На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Суд звертає увагу, що у спадковій справі № 173/2022 відсутня відмова держаного нотаріуса Ясинської Н.М. у вчиненні нотаріальної дії. Натомість позивачу надано відповідь, що його заяву від 23.06.2022 року за вх. № 464/02-14 про видачу свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 , П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою Львівської області долучено до матеріалів спадкової справи № 173/2022. Таким чином, жодних доказів того, що нотаріус офіційно відмовив позивачу ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину немає.

Водночас в подальшому, у зв`язку із подачею ОСОБА_2 в суд позовної заяви до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області, третя особа - ОСОБА_3 , про визнання дій неправомірними та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви, вирішення питання про видачу свідоцтва про право на спадщину нотаріусом фактично зупинено до вирішення справи судом. Отже, нотаріальний процес у спадковій справі не здійснюється і поки що зупинився на стадії подання спадкоємцями - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 заяв про прийняття спадщини і видачу свідоцвт про право на спадщину, при цьому, жодному із вказаних спадкоємців наразі не відмовлено нотаріусом у видачі таких свідоцтв. А тому, вимогу позивача про визнання неправомірними дій П`ятої Львівської Державної нотаріальної контори Львівської області щодо невидачі йому свідоцтва про право на спадкування не можна вважати обгрунтованою і така безперечно є передчасною.

Щодо вимоги позивача про визнання неправомірними дій П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області щодо неповідомлення особі про пропуск строку для прийняття спадщини суд зазначає наступне.

Тлумачення статті 50 Закону України «Про нотаріат» свідчить, що при задоволенні позову про оспорення бездіяльності нотаріуса щодо відмови у вчиненні нотаріальної дії суд не може зобов`язати нотаріуса вчиняти нотаріальні дії, оскільки такі дії вчиняються нотаріусом відповідно до Закону України «Про нотаріат» і належать до його компетенції (до такого по суті висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 17.03.2021 року у справі № 761/36415/18, провадження № 61-15155св20).

Відтак, питання пропуску строку для прийняття спадщини, кола спадкоємців чи наявності обов`язкової частки вирішуватимуться в рамках розгляду питання спадкування в межах компетенції нотаріуса у спадковій справі, заведеній до майна померлого ОСОБА_4 , провадження в якій станом на момент розгляду справи в суді зупинено в силу прямих вимог ч.4 ст.42 Закону України "Про нотаріат" та п.п.4.13 п.4 Глави 10 Розділу ІІ "Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України", затвердженого наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року, у зв`язку із зверненням ОСОБА_2 з позовом до суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд доходить обґрунтованого висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області, третя особа - ОСОБА_3 , про визнання дій неправомірними.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат у справі, суд приймає до уваги те, що ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 21.09.2022 року відстрочено позивачу ОСОБА_2 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до П`ятої Львівської Державної нотаріальної контори Львівської області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії.

Зважаючи на те, що розгляд даної справи завершується постановленням рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, на підставі ст.141 ЦПК України з позивача ОСОБА_2 на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 1984 грн. 80 коп., які позивач повинен був сплатити за подання позовної заяви до суду.

Враховуючи наведене та на підставі ст.ст. 12, 81, 141, 258, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області, третя особа - ОСОБА_3 , про визнання дій неправомірними відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1984 (одна тисяча дев`ятсот вісімдесят чотири) гривні 80 коп.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 07.11.2024 року.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: П`ята Львівська державна нотаріальна контора Львівської області, , м. Львів, вул. Генерала Чупринки, 69.

Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 .

Суддя Величко О.В.