Справа № 644/ 2815 /24
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позовної заяви без руху

23 квітня 2024 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Сітало А.К. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної іпотечної установи, Харківської міської ради, треті особи: Міністерство економіки України, Міністерство фінансів України, Головне управління Національної гвардії України про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій просить: 1) визнати за ним та членами його сім`ї, які в теперішній час в ній проживають, а саме: дружиною ОСОБА_2 , донькою ОСОБА_3 , онукою ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_1 ; 2) скасувати запис в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, щодо реєстрації за Державною іпотечною установою права власності на 1/1 частку квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 29177476 від 15.12.2009 року..

Під час вирішення питання про відкриття провадження суддя з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України.

Суд, дослідивши позовну заяву, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1-ше січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1-го відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 15140,00 грн., який визначено станом на 01.01.2024 року.

Таким чином, за подання позовної заяви майнового характеру, позивач має сплатити судовий збір в розмірі 1 % від ціни позову.

Позовна заява подана та підписана позивачем через систему «Електронний суд».

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, зазначення ціни позову, яка складається з вартості спірного нерухомого майна, необхідно зокрема для визначення розміру судового збору.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивач перед зверненням до суду з позовом не позбавлений можливості звернутися до суду із заявою про витребування відповідних доказів відповідно до вимог ст. 116 ЦПК України, в тому числі і необхідних документів для визначення вартості нерухомого майна.

Сплата судового збору також відповідає пункту 1 частини другої статті 129 Основного Закону України, згідно з яким до основних засад (принципів) судочинства віднесено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Таким чином, судовий збір (Court fees) - це обов`язковий грошовий платіж на користь суду за розгляд справи в суді або за окремі процесуальні дії, вчинені судом. Метою запровадження судового збору є, зокрема, встановлення законодавчого обмежувального заходу для регулювання доступу до суду, а також захист суду від перенавантаження у зв`язку із поданням необґрунтованих або безпідставних позовів та апеляційних і касаційних скарг.

В позовній заяві зазначено, що позивач має статус учасника бойових дій, що підтверджується копією відповідного посвідчення, а тому він звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях на підставі п.13 ч.1 ст. 15 ЗУ «Про судовий збір».

Разом з тим, п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Вказана позиція узгоджується з висновками викладеними у постанові від 12 грудня 2023 року по справі № 600/1927/23-а Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» передбачено, що позивач має пільги щодо сплати судового збору, лише у справах пов`язаних з порушення його прав, як учасника бойових дій.

Позов про визнання права власності на нерухоме майно не пов`язаний з порушенням прав позивача, як учасника бойових дій, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що вказана в Законі пільга на даний позов не розповсюджується.

Інших обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору позивачем не зазначено.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вимоги ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ч. 4 ст. 177 ЦПК України не виконані.

На підставі викладеного, позивачу необхідно усунути зазначені в ухвалі недоліки, які можуть бути усунуті шляхом зазначення вказаних відомостей в позовній заяві та надання відповідних доказів на які позивач посилається в обґрунтування позовних вимог, та необхідності визначення вартості об`єкта нерухомого майна, ціни позову та сплати судового збору в розмірі, який відповідатиме 1-му відсотку від ціни позову, визначеному ст. 4 Закону України «Про судовий збір»на розрахунковий рахунок Орджонікідзевського районного суду м. Харкова та долучити платіжний документ до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної іпотечної установи, Харківської міської ради, треті особи: Міністерство економіки України, Міністерство фінансів України, Головне управління Національної гвардії України про визнання права власності залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви та надання доказів необхідних для визначення вартості об`єкта нерухомого майна та загальної ціни позову, надання доказів сплати суми судового збору в розмірі, який відповідатиме 1-му відсотку від ціни позову, визначеному ст. 4 Закону України «Про судовий збір»на розрахунковий рахунок Орджонікідзевського районного суду м. Харкова та долучити платіжний документ до позовної заяви - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше позовна заява бути вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А. К. Сітало