У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2024 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Петер А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2024 року у межах розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Подільського районного суду міста Києві від 20 лютого 2024 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованість по тілу кредиту за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 26 липня 2019 року у розмірі 42157 грн 05 коп. та судовий збір в сумі 2684 грн.

Відповідачка у справі звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що не мала можливості бути присутньою в судовому засіданні, оскільки фактично не проживає у місті Києві. На обґрунтування заперечень проти позову зазначила, що не мала змоги надати суду відзив на позовну заяву, оскільки фактично не отримувала копію позову та додатків до неї. Крім того, зазначила, що є одинокою матір`ю, яка виховує двох малолітніх дітей, та має низький рівень доходу. Кредитні кошти були взяті відповідачкою під впливом скрутного матеріального становища. Заборгованість за кредитом не мала змоги сплатити через введення в країні карантину та втрату роботи, а також через подальше введення в Україні воєнного стану. Із сумою заборгованості за кредитом не згодна через його неправомірне збільшення позивачем. Вказує, що погоджується сплатити суму заборгованості у розмірі 25000 грн частинами впродовж строку за домовленістю між сторонами. Вважаючи ці обставини достатніми для перегляду заочного рішення суду, заявниця просить задовольнити заяву та скасувати заочне рішення.

Відповідно до протоколу розподілу судової справи між суддями у неавтоматичному режимі від 04 липня 2024 року, головуючим суддею у справі визначено Будзан Л.Д.

29 липня 2024 року ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2024 року у межах розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та призначено судове засідання.

Заявниця у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду заяви повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. В обґрунтування заперечень проти заяви про перегляд заочного рішення надав суду письмові пояснення.

Виходячи з цього, на підставі ч. 1 ст. 287 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати заяву за відсутності сторін.

Дослідили матеріали справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви та її задоволення, виходячи з наступного.

Встановлено, що заочне рішення в справі було ухвалено судом 20 лютого 2024 року за відсутності відповідачки.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вище наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачкою підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає остання, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ч. 6 ст.279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оскільки заявлені позовні вимоги не перевищують ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, дана справа є малозначною, а також, що для даної категорії справ пріоритетним є їх швидке вирішення, а тому відсутні підстави здійснювати розгляд справи в судовому засіданні без повідомлення сторін.

Керуючись ст.ст.280, 285, 288 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2024 року у межах розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Скасувати заочне рішення Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Встановити відповідачці п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачка має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. До відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (ч.5ст.178 ЦПК України).

У разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч. 3-5ст. 178 ЦПК України і копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачці п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч. 3-5ст. 178 ЦПК України і копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/fair/sud0908/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН