Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Гончарука В.П., з секретарем Гриценко О.І. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після смерті спадкодавця відкрилась спадщина яка складається з квартири АДРЕСА_1 загальною площею 20,6 кв.м.

Відповідно до Свідоцтва про смерть від 18 березня 2023 року виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів державного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) громадянка України ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . На момент смерті померла була вдовою. Позивач є донькою померлої на яку померла залишила Заповіт. Після смерті матері Позивача відкрилась спадщина яка складається з квартири АДРЕСА_1 загальною площею 20,6 кв.м. яка належить померлій (1/2 частини квартири належить на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 14 листопада 1997 року зареєстрованого у реєстровій книзі за № 6898, а інша 1/2 частина квартири належить на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.03.1999 року записаного в реєстрову книгу за № д.952-3 від 08 квітня 1999 року). Відповідно до Заповіту від 10.03.1999 року бланк ААР № 585515 посвідченого Вороніною С.А. державним нотаріусом десятої київської державної нотаріально контори, зареєстрованого в реєстрі за № 1н-708, ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 на випадок смерті заповідала Позивачу - ОСОБА_1 .

Позивача дізналась, що з початком повномасштабної війни, в лютому 2022 року, український уряд змінив строки прийняття спадщини. Від дня смерті спадкодавця строк подачі заяви на відкриття спадкової справи збільшили від 6 до 10 місяців. Згідно з постановою Кабміну №164 від 28.02.2022, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини, тобто через десять місяців.

Таким чином після прийняття даних змін у позивача був час для прийняття спадщини до 17.01.2024 року. Також Позивач вважала, що якщо мати склала стосовно неї заповіт, то вона автоматично після смерті матері приймає спадщину. На початку жовтня 2023 року Позивач дізналась, що відповідно до постанови № 469 від 9 травня 2023 року, схваленої Кабінетом міністрів, строки прийняття спадщини вкотре змінилися. Тепер, як до війни, розв`язувати всі питання, пов`язані зі спадщиною, потрібно знову протягом шести, а не десяти місяців. 18.10.2023 року Позивач звернулась до приватного нотаріуса Аніскової Надії Анатоліївни з заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері. Приватний нотаріус Аніскова Надія Анатоліївна Довідкою - роз`ясненням № 275/01-16 від 18 жовтня 2023 року роз`яснила Позивачу що вона не може видати їй Свідоцтво про право на спадщину у зв`язку з тим, що Позивач пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Таким чином Позивач, не з своєї вини, виявилась такою, що пропустила строк для прийняття спадщини. І причина з якої вона пропустила даний строк, на мій погляд, є поважною для його поновлення.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2023 року провадження у зазначеній справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження та призначено справу до судового засідання.

Представник Позивача у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з прохання слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав викладених у змісті позовної заяви, просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Поважність причин неявки в судове засідання не повідомила.

За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до Свідоцтва про смерть від 18 березня 2023 року виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів державного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) громадянка України ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 є матірю позивача.

Після смерті матері Позивача відкрилась спадщина яка складається з квартири АДРЕСА_1 загальною площею 20,6 кв.м. яка належить померлій (1/2 частини квартири належить на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 14 листопада 1997 року зареєстрованого у реєстровій книзі за № 6898, а інша 1/2 частина квартири належить на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.03.1999 року записаного в реєстрову книгу за № д.952-3 від 08 квітня 1999 року).

Відповідно до Заповіту від 10.03.1999 року бланк ААР № 585515 посвідченого Вороніною С.А. державним нотаріусом десятої київської державної нотаріально контори, зареєстрованого в реєстрі за № 1н-708, ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 на випадок смерті заповідала Позивачу - ОСОБА_1 .

18.10.2023 року Позивач звернулась до приватного нотаріуса Аніскової Надії Анатоліївни з заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері.

Приватний нотаріус Аніскова Надія Анатоліївна Довідкою - роз`ясненням № 275/01-16 від 18 жовтня 2023 року роз`яснила Позивачу що вона не може видати їй Свідоцтво про право на спадщину у зв`язку з тим, що Позивач пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначає, що вона вважала, що строки для подачі заяви на прийняття спадщини вона не пропустила, оскільки станом на 17 березня 2023 року, на момент смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , діяла постанова Кабінету Міністрів України № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" від 28 лютого 2022 року пунктом 3 якої було встановлено перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Тобто, за загальним довоєнним правилом строк прийняття спадщини становив 6 місяців з дня відкриття спадщини. Втім, зміни, що почали діяти з 06.03.2022, та діяли на момент смерті ОСОБА_2 додавали до цього строку ще 4 місяці.

Таким чином, суд вважає за необхідне зазначити, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан.

Режим воєнного стану триває і до цього часу. На всій території України ведуться активні бойові дії. Громадяни України в свою чергу, позбавлені можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом.

Постановою Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Як встановлено в ході судового розгляду, що визначений законом шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений у зв`язку з тим, що позивачу не були відомі зміни внесені до постанови Кабінету Міністрів України № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану".

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності та наведені позивачем причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає їх поважними, оскільки встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, через зміни внесені до постанови Кабінету Міністрів України № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану".

Таким чином, в судовому засіданні знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, виходячи з чого суд вважає за доцільне визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини строком на три місяці з моменту набрання рішення законної смли.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приймаючи до уваги надання позивачем доказів на підтвердження обставин, які об`єктивно та істотно перешкодили реалізації ним права на прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 шляхом звернення у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, приходить до висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76, 81, 82, 90, 91, 95, 141,258-259, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржене до Київського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 21 лютого 2024 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідач:

Київська міська рада (, місце знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36).

Суддя: