Справа № 358/1475/24 Провадження № 2/358/762/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при подачі позовної заяви заявлене клопотання про звільнення її від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1, ч.2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір».

На підтвердження наявності підстави для звільнення, нею долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 28.09.2024 р. в яких зазначено, що відносно ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2023 р. по 4 квартал 2023 р. інформація щодо джерел/сум нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків відсутня.

Разом із тим, суд зазначає наступне.

З аналізу ст.8 закону «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може...», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в ст. 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. ( Ухвала ВП ВС у справі №120/6998/24 ).

Аналогічний висновок викладено у постанові ВП ВС від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі»).

Надана позивачем довідка на підтвердження її майнового стану не містить повної інформації про дійсний майновий стан, зокрема, про отримання чи неотримання інших видів доходу (пенсії, соціальних виплат або інших видів доходів, з яких не утримуються суми податків), що унеможливлює вирішення по суті клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.

Частиною 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 2 920, 00 грн.

Відповідно до пп.3 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211 грн 20 коп.

Отже, стороні позивача необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211 грн 20 коп або надати суду більш повну інформаціяю щодо майнового стану позивача для підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1ст.185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху із наданням строку для виправлення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст.175,177,185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала моде бути оскаржена в частині визначення розміру судового збору, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець