Справа № 296/9498/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2024 р.м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Анциборенко Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Кусік В.Р.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності

В С Т А Н О В И В:

28.12.2022 ОСОБА_1 звернулася до Корольовського районного суду м.Житомира з позовом до ОСОБА_2 про виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності.

06.02.2023 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження (а.с.52).

01.06.2023 відповідачем подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності (а.с.75-80).

01.05.2024відповідачем подано заяву про уточнення вимог зустрічної позовної заяви (а.с.23-24).

Дослідивши матеріали зустрічного позову суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви за таких обставин.

Відповідно до вимог ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду, взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Згідно постанов Верховного Суду від 17.05.2021 у справі №910/18778/20, від 22.04.2019 року у справі №914/2236/18 суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20 зазначено, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову. Мається на увазі ситуація, коли зустрічний позов об`єктивно є обґрунтованим, пов`язаним з первісним позовом та спільний їх розгляд не тільки є доцільним, а часто і необхідним.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Беручи до уваги те, що спільний розгляд зустрічної позовної заяви не є доцільним, прийняття зустрічного позову буде лише сприяти затягуванню розгляду справи, враховуючи, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови відповідачу ОСОБА_2 у прийнятті зустрічної позовної заяви.

При цьому, повернення зустрічного позову не обмежує право відповідача звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Керуючись ст.ст.193, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_2 у прийнятті зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності, повернути.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів цивільної справи за єдиним унікальним номером 296/9498/22 та номером провадження 2/296/419/24.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє його права подати позов з відповідними вимогами на загальних підставах.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її складення та підписання суддею, однак, може бути оскаржена учасниками справи у строк подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання суддею.

Учасник цієї справи, якому ухвала не була вручена у день її складення та підписання суддею, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя Н . М. Анциборенко