Справа № 755/4960/24
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"22" квітня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), про визначення особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , про визначення особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 05 квітня 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали (але не пізніше 22 квітня 2024 року).

18 квітня 2024 року на адресу суду від позивача надійшла позовна заява в новій редакції, до якої долучено її копію та копії всіх поданих до суду документів, для направлення відповідачу.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд визнати такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що 21 січня 2004 року Розпорядженням Дніпровської районної державної адміністрації ОСОБА_3 було видано ордер на житлове приміщення №2431 серії ОСОБА_4 було видано на право зайняття 2 кімнат житловою площею 38, 1 кв. м. в квартирі за адресою: АДРЕСА_4 , на сім`ю, яка складається з 4 осіб: ОСОБА_3 , її колишній чоловік, ОСОБА_5 , її син, ОСОБА_6 , її дочка, ОСОБА_7 . Позивач зазначає, що попередньо було видано Ордер № 6039 від 13 грудня 1989 року на квартиру АДРЕСА_5 . Також позивач зазначає, що вона зареєстрована в кв. АДРЕСА_6 - 29 грудня 1989 року. При цьому відповідач також зареєстрована в кв. під АДРЕСА_6 , але з 29 січня 2007 року. Оскільки адміністрація довгий час не могла визначитися із доречною нумерацією квартири, позивач повідомляє, що квартира під АДРЕСА_7 та АДРЕСА_6 це одне й те ж житло. Згодом, коли діти позивача створили власні сім`ї, за вказаною адресою зареєстровано також дружину сина позивача - ОСОБА_2 та двох їхніх спільних дітей (онуків позивача). Також в квартирі фактично проживають та зареєстровані сім`я дочки позивача ОСОБА_7 , її чоловік та двоє їх спільних дітей. Загалом на час подання позову до суду в квартирі зареєстровано 10 осіб. Під час сумісного проживання ОСОБА_2 вчиняла постійні конфлікти, сварки, не сплачувала комунальні послуги, вводячи в оману наймача квартири про виконання відповідних зобов`язань. Вказане житло не приватизоване на даний час, квартира надана ОСОБА_3 на підприємстві, на якому вона працювала у 2004 року. ОСОБА_6 та ОСОБА_2 розірвали шлюб. Отже, відповідач ОСОБА_2 перестала бути членом сім`ї наймача в розумінні ст. 64 Житлового кодексу України. Деякий час після розірвання шлюбу відповідач проживала у вищевказаній квартирі, але згодом через постійні конфлікти добровільно виїхала з квартири. Відповідач не проживає у вказаній квартирі з дітьми близько 3 років. Позивач не підтримує зв`язок з відповідачем. На даний час за адресою реєстрації позивача останню та її членів сім`ї постійно турбують колекторські компанії, телефонують, пишуть, надходять матеріали на ім`я відповідача щодо заборгованості. У зв`язку з чим у позивача та членів її сім`ї виникають об`єктивні хвилювання.

Вивчивши зміст позовної заяви в новій редакції та додатків до неї, врахувавши, що позивачем виконані вимоги суду викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення частин 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1- 4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 28, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третім особам направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: