Справа № 336/634/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2024 року м.Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Вайнраух Л.А., за участі секретарки судового засідання Теряник А.С., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Запоріжжі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк», правонаступником якого є Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі №2-391/2008 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості, -

за відсутності сторін та їх представників, -

В С Т А Н О В И В:

17.01.2023 представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Міщенко А.М. в інтересах відповідача засобами поштового листування звернувся до суду із вказаною заявою, за змістом якої просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, переглянути та скасувати заочне рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 29.02.2008 по цивільній справі №2-391/2008 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості.

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 24.01.2023 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2023.

За змістом заяви в уточненій редакції від 14.11.2023 (на виконання ухвали суду про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху від 08.11.2023) адвокат Міщенко А.М. зазначає, що заочне рішення підлягає перегляд та скасуванню, а пропущений строк на подання заяви поновленню, адже ОСОБА_1 не було відомо про здійснення провадження цивільної справи в суді, у рішенні відсутні посилання на отримання відповідачем копії позовної заяви із додатками. З тексту заочного рішення видно, що «відповідачка» отримала судову повістку відповідно до наявної розписки без дати та місця вручення, що свідчить про помилкове направлення судової повістки. Відсутні вказані докази й у матеріалах відновленого провадження, як і докази отримання заочного рішення ОСОБА_1 , про ухвалення якого відповідач дізнався у жовтні 2022 року з інформації Шевченківського ВДВС та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Копія заочного рішення вперше отримана адвокатом Міщенком А.М. 30.12.2022 на запит, надісланий до суду.

Сторона заявника в обґрунтування заяви також зазначає, що у рішенні відсутні посилання на докази укладення кредитного договору між сторонами у справі. Відповідач заперечує проти існування правовідносин з банком з приводу отримання кредитних коштів та факту укладення кредитного договору.

Ухвалою судді від 26.01.2023 залишено без руху заяву про перегляд заочного рішення у зв`язку із виявленими, перерахованими в ухвалі недоліками, надано заявнику строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання заяви про перегляд заочного рішення, із наданням доказів, у відповідності до вимог ст.285 ЦПК України.

Ухвалою судді від 17.02.2023 заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду постановлено вважати неподаною та повернуто заявнику. Відповідно до мотивувальної частини ухвали суду станом на 17.02.2023 недоліки, вказані в ухвалі суду, не усунуті, уточненої заяви до суду на виконання ухвали судді від 26.01.2023 не надходило, клопотань та заяв стороною заявника до справи не скеровано. Роз`яснено, що її повернення не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 14.06.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 17 лютого 2023 року у цій справі скасовано. Направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з мотивувальною частиною даної постанови заява відповідача про перегляд заочного рішення підлягає розгляду в одному провадженні зі справою, в якій було ухвалено це рішення, якщо справа не збереглася, заяву може бути розглянуто лише після відновлення судового провадження в порядку, визначеному ЦПК (аналог п.18 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 30.03.2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами»).

Ухвалою судді Вайнраух Л.А. від 03.07.2023 ініційовано розгляд справи про відновлення втраченого судового провадження по цивільній справі №2-391/08 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості. Передано канцелярії Шевченківського районного суду м.Запоріжжя копію цієї ухвали для реєстрації цивільної справи №2-391/08 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості (яка завершена ухваленням заочного рішення Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 29.02.2008) в автоматизованій системі документообігу суду та визначення складу суду для її розгляду. Зупинено провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду, - до набрання законної сили судовим рішенням у справі про відновлення втраченого судового провадження в цивільній справі №2-391/08.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Запоріжжя у цивільній справі № 2-391/2008, пр. №2-в/336/10/2023 від 23.10.2023 (головуючий суддя Карабак Л.Г.) постановлено відновити втрачене судове провадження по цивільній справі № 2-391/2008 у частині відновлення тексту заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 29.02.2008 року.

Вважати встановленим зміст відновленого рішення таким:

«№ 2- 391/08

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2008 року

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя

У складі: головуючого судді Голубкової М.А

при секретареві Мадинської О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ВАТ Всеукраїнський Акціонерний Банк в особі Запорізької філії Відкритого акціонерного товариства Всеукраїнський Акціонерний банк до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості

У позові зазначено, що 08.08.2007 року між сторонами було укладено кредитний договір № КФ 145-07/Б, відповідно до умов якого відповідачу було надано кредит на споживчі цілі у сумі 10000 гривень зі строком повернення не пізніше 06.08.2010 року. Однак, незважаючи на умови кредитного договору, відповідач не здійснює виконання своїх починаючи з першого місяця виконання зобов`язань. Відповідно до умов кредитного договору плата за користування кредитним коштами складає 24% відсотків річних від суми виданого кредиту. Згідно із п. 2.4.1. кредитного договору повернення кредиту здійснюється згідно з графіком погашення кредиту та процентів починаючи з 08.09.2007 року. За кожний випадок невиконання або неналежного виконання зобов`язань по поверненню кредитних коштів та сплаті процентів за користування кредитом, відповідач сплачує банку штраф у розмірі 5% від суми кредитних коштів. Згідно п. 4.3. кредитного договору відповідач у разі несвоєчасного повного чи часткового поверненню кредитних коштів та за несвоєчасну повну чи часткову сплату процентів, відповідач сплачує банку пеню у розмірі 25% від суми неповерненого кредиту. Відповідно до п. 2.6.3 банк має право розірвати кредитний договір у випадку не виконання відповідачем боргових зобов`язань понад 1 календарний місяць. Станом на 14.02.2008 року боргові зобов`язання будуть складати 13537 грн. 50 коп. з яких: борг по відсоткам та частині кредиту - 10830 грн.; пеня 2707 грн. 50 коп.

Позивач просить стягнути з відповідача боргові зобов`язання у розмірі 13537 грн. 50 коп. з яких: борг по відсоткам та частині кредиту - 10830 грн.; пеня 2707 грн. 50 коп., держмито у розмірі 239 грн. 41 коп. та суму сплаченого судового інформаційно- технічного збору 30 грн.

У содовому засіданні представник позивача підтримав свої вимоги повністю, просить суд позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідачка у судове засідання не з`явилась, про час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, про що свідчить розписка про одержання судової повістки, причину неявки суду не повідомила . Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.?

Вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню повністю.

Згідно зі ст. 526 ЦК України , зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, але боржник своїх зобов`язань згідно кредитного договору не виконав.

Відповідно до ч.2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Керуючись ст.ст. 509, 526, 546-551, 610-612, 1049, 1054 ЦК України ст.ст. 3, 15, 88, 101,109 ЦПК України

ВИРІШИВ:

Розірвати кредитний договір № КФ 145-07/Б від 08.08.2007 року укладений між Відкритим товариством Всеукраїнський Акціонерний Банк в особі Запорізької філії Відкритого акціонерного товариства Всеукраїнський Акціонерний банк з однієї сторони та ОСОБА_1 з іншої сторони.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Відкритого товариства Всеукраїнський Акціонерний Банк в особі Запорізької філії Відкритого акціонерного товариства Всеукраїнський Акціонерний банк (м. Запоріжжя - 69063 вул. Свердлова, 24) п/р НОМЕР_1 МФО 373317, в ЗФ ВАТ ВіЕйБі Банк боргові зобов`язання у розмірі 13537 грн. 50 коп. з яких: борг по відсоткам та частині кредиту -10830 грн.; пеня 2707 грн. 50 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Відкритого товариства Всеукраїнський Акціонерний Банк в особі Запорізької філії Відкритого акціонерного товариства Всеукраїнський Акціонерний банк держмито у сумі 239 грн. 41 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Відкритого товариства Всеукраїнський Акціонерний Банк в особі Запорізької філії Відкритого акціонерного товариства Всеукраїнський Акціонерний банк витрати на інформаційне - технічне забезпечення у сумі - 30 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення, або заяви про апеляційне оскарження, якщо заяви не було подано. Заяву про перегляд заочного судового рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Заяву про апеляційне оскарження рішення суду може подано протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя: Голубкова М.А.».

Ухвала суду від 23.10.2023 набрала законної сили 08.11.2023.

Ухвалою судді Вайнраух Л.А. від 08.11.2023 поновлено провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі №2-391/2008 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості.

Ухвалою судді від 08.11.2023 залишено без руху заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі №2-391/2008 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості, - у зв`язку із виявленими, перерахованими в ухвалі суду недоліками, надано заявнику строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання заяви про перегляд заочного рішення, із наданням доказів, у відповідності до вимог ст.285 ЦПК України.

Ухвалою судді від 22.11.2023 заяву про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі №2-391/2008 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості, - прийнято до провадження, визначено дату, час і місце проведення судового засідання.

Ухвалою судді від 08.01.2024 визнано явку сторони заявника - ОСОБА_1 під час розгляду справи обов`язковою. За змістом мотивувальної частини ухвали судді судом встановлено, що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру фізичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк» (ПАТ Віейбі Банк) з 31.03.2015 перебуває в стані припинення. Аналізуючи матеріали справи, враховуючи те, що особиста явка сторони заявника має істотне значення, для залучення правонаступника необхідно враховувати думку заявника, який в даній справі повідомив про необхідність витребування доказів саме з банківської установи (первісного позвача), суд приходить до висновку про те, що явку сторони заявника в судове засідання слід визнати обов`язковою, у зв`язку із чим судове засідання необхідно відкласти.

Ухвалою судді від 12.02.2024 клопотання представника заявника задоволено. Залучено до участі у справі Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (, адреса місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 17, е-пошта: ) як правонаступника позивача (заінтересованої особи під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду) ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк». Відкладено судове засідання до 13 березня 2024 року до 11-30 години, постановлено здійснити виклик сторін у справі та надіслати копію ухвали Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

В даній ухвалі судом встановлено, що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру фізичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк» (ПАТ Віейбі Банк) з 31.03.2015 перебуває в стані припинення, ліквідація якого здійснюється безпосередньо Фондом гарантування вкладів фізичних осіб. З наведеного випливає, що правонаступником цивільних прав та обов`язків позивача у справі є Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, тому на підставі ст. 55 ЦПК України, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання сторони відповідача та замінити позивача (заінтересовану особу під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду) на його правонаступника.

За змістом ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно з відміткою відділення поштового зв`язку на поштовому конверті заінтересована особи (первісний позивач у справі) ВАТ «Всеукраїнський міжнародний банк»: адресат вибув (05.01.2024). Правонаступник позивача Фонд гарантування вкладів фізичних осіб 20.02.2024 отримав копії ухвал суду, зокрема, від 12.02.2024 (відповідно до переліку, наведеному у супровідному листі), заяв та клопотань не надсилав, про дату, час та місце розгляду заяви про перегляд заочного рішення обізнаний.

Заявник ОСОБА_1 засобами електронного листування за вх.№ від 22.01.2024 просить розглянути заяву з урахуванням наданих доказів, з`явитись не може, супроводжує сина на лікуванні. Інші звернення від заявника не містять електронного цифрового підпису та не приймаються судом. Представник заявника адвокат Міщенко А.М. за вх.№ від 12.02.2024 засобами електронного зв`язку надіслав заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за відсутності сторони заявника, зокрема, з урахуванням стану здоров`я дитини ОСОБА_1 .

З урахуванням наведених заяв учасників справи, беручи до уваги наведене нормативне положення процесуального закону, а також належне повідомлення сторони позивача, суд ухвалив розглянути справу за відсутності учасників справи.

Розглянувши заяву про поновлення строку та подання заяви про перегляд заочного рішення, а також заяву про перегляд заочного рішення суду, дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку про те, що вони не підлягають задоволенню, процесуальний строк поновленню, а заочне рішення, - скасуванню, з урахуванням такого.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з ч.3 ст.3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Як передбачає ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Проте, у даній справі суд має визначити (на чому наголошував і Запорізький апеляційний суд під час перегляду ухвали про повернення заяви ОСОБА_1 ), чи дотримано відповідачем ОСОБА_1 строк на подачу вищезазначеної заяви до суду у 2023 році щодо перегляду заочного рішення суду за 2008 рік, оскільки ЦПК України, в редакції, чинній до 14.12.2017, були передбачені строки для подачі заяви про перегляд заочного рішення (заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії зміст заочного рішення (копія а.с. 9 зворот), так як в силу п. 13 Перехідних положень ЦПК України в редакції, чинній з 15.12.2017, судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу,…можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу).

Так, за змістом первісної заяви про перегляд заочного рішення, ухваленого Шевченківським районним судом м.Запоріжжя від 29.02.2008 (текст рішення наведено вище) представник відповідача зазначає, що в період розгляду вказаної цивільної справи ОСОБА_1 перебував на заробітках за межами Запорізької області, що підтверджується постановою Шевченківського відділу ДВС про повернення виконавчого документа стягувачу на підставі п.5 ч.1 ст.47 (неможливо встановити особу боржника, з`ясувати місце проживання боржника).

Проте, суддя зауважує, що постанову про відкриття виконавчого провадження винесено 06.09.2012, постанову про повернення виконавчого документа стягувачу - 14.12.2012, тобто, вочевидь, зазначення про вказані докази не може свідчити на користь підтвердження поважних причин відсутності відповідача та перебування за межами Запорізької області саме на час розгляду цивільної справи №2-391/2008, а не на час здійснення примусового виконання судового рішення. Таких доказів стороною відповідача не надано.

Крім того, представник заявника у заяві про перегляд заочного рішення просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, із врахуванням того, що копія заочного рішення отримана ним 30.12.2022 засобами поштового листування у відповідь на його заяву, зауважує, що ані ним, ані заявником копія заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 29.02.2008 раніше отримана не була, на підтвердження чого в матеріалах справи відсутні підписи відповідача.

Згідно з відповіддю Шевченківського ВДВС у м.Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління МЮ (м.Дніпро) від 21.09.2022 на примусовому виконанні перебувало виконавче провадження №34200016 з примусового виконання виконавчого листа №2-391/2008, виданого 18.03.2008 Шевченківським районним судом м.Запоріжжя про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» 13 806,91 гривень. 06.09.2012 винесено постанови про відкриття виконавчого провадження, про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження. 14.12.2012 виконавчий документ повернуто стягувачу згідно з п.5 ч.1 ст.47 Закону України «Про виконавче провадження» у зв`язку із відсутністю майна та неможливістю з`ясувати місце знаходження боржника Виконавчі провадження, що перебували на виконанні у відділі до 2014 року, знищені, повторно виконавчий лист на виконання не надходив.

Крім того, заявником долучено до справи інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно №315242901 від 16.11.2022, за даними якої на земельну ділянку, зареєстровану за відповідачем на праві власності, кадастровий номер :51:000:0999 відповідно до вказаної вище постанови державного виконавця накладено арешт та оголошено заборону його відчуження.

Суд звертає увагу, що представником заявника до заяви про перегляд заочного рішення в якості доказів долучено лист Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 19.12.2022 за вих. №01-67/304/2022, за змістом якого матеріали цивільної справи №2-319/08 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості знищено на підставі Переліку судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду, із зазначенням строків зберігання, затвердженого наказом ДСА від 07.12.2017 №1087, у зв`язку із закінченням строку зберігання відповідної категорії справи. Тому в архіві суду зберігається лише оригінал заочного рішення суду.

01.12.2022 адвокат Міщенко А.М. в інтересах заявника звернувся до суду із запитом про надіслання копії заочного рішення у даній справи, а також копії позовної заяви з додатками. Шевченківський районний суд м.Запоріжжя відповідно до листа від 19.12.2022 повідомив представнику заявника про знищення матеріалів даної цивільної справи у зв`язку із закінченням строків зберігання, враховуючи її категорію, направив засобами поштового зв`язку копію судового рішення.

Відповідно до даних повідомлення про отримання поштового відправлення від суду (з сайту АТ «Укрпошта»), роздрукованого судом після надходження заяви про перегляд заочного рішення до суду, - поштове відправлення отримано (вручено особисто) адвокату Міщенку А.М. 30.12.2022. Вказана дата зазначена представником заявника й у заяві про перегляд заочного рішення в останній редакції.

Відповідно до ч.7 ст.272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Таким чином 10-денний строк, визначений у редакції цивільного процесуального законодавства, наведеній вище, на подання заяви про перегляд заочного рішення сплинув 09.01.2023 і, відповідно, порушений заявником, який скерував до суду заяву про перегляд заочного рішення суду засобами поштового листування 17.01.2023.

Крім того, суд наголошує на застосовності в даному випадку одного з основоположних аспектів верховенства права та принципі правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. п.46 рішення у справі «Устименко проти України», п.п.51,52 рішення у справі «Рябих проти Росії», п.31 рішення у справі «Марушин проти Росії», п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії»).

Відстоюючи принцип правової визначеності, як у випадках перегляду судових актів у порядку нагляду (див. рішення Суду у справах Світлана Науменко проти України, Трегубенко проти України, Рябих проти Росії), так у випадках перегляду справ у зв`язку з нововиявленими обставинами (див. рішення у справах Праведна проти Росії, Желтяков проти України, п.п. 42-48), Європейський Суд з прав людини вважає доцільним слідувати тій же логіці, коли цей основоположний принцип підривається за допомогою інших процесуальних механізмів, таких як продовження строку на оскарження.

Так, Суд встановив порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справі Пономарьов проти України з тієї причини, що строк на оскарження був продовжений по завершенню значного періоду часу не для усунення серйозних судових помилок, а лише з метою повторного розгляду та ухвалення нового рішення у справі (п.п. 41-42).

В подальшому у пункті 34 рішення від 10.05.2012 року у справі «Безрукови проти РФ», Європейський Суд відмітив, що хоча продовження строку оскарження і проводиться на розсуд національних судів, останні, на думку Суду, повинні визначити, чи виправдовують підстави для подібного продовження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує межі розсуду суду ні в тривалості, ні в підставах для визначеності нових тимчасових строків.

У справах щодо України Європейський Суд неодноразово відзначав, що відступи від принципу правової визначеності виправдані лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру (справи: Салов проти України, п.93, Проценко проти України, п.26, Кравченко проти Росії, п.45). Зокрема, відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи (рішення у справі Сутяжник проти Росії, п.38).

Так, оскарживши 17.01.2023 заочне рішення суду (як встановлено судом, цю заяву скеровано із порушенням 10-денного строку на її подання з дати отримання рішення суду 30.12.2022) першої інстанції, тобто більше, ніж через 13 років, ані заявник, ані його представник, належного обґрунтування поважності причин пропуску строку не надали та на обставини непереборної сили, які б виправдовували такий значний пропуск строку не послались, що на переконання суду порушує й принцип правової визначеності.

Крім того, наявність технічної описки по тексту заочного рішення у абзаці його описової частини «Відповідачка у судове засідання не з`явилась, про час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, про що свідчить розписка про одержання судової повістки, причину неявки суду не повідомила» у статі відповідача не свідчить на користь необізнаності сторони відповідача. Так, судом не вказано про отримання відповідачем повістки засобами поштового зв`язку, а згадка про наявну розписку свідчить про безпосереднє отримання ОСОБА_1 судової повістки у приміщенні суду.

Натомість, суд зважив на можливість поновлення пропущеного строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення саме після отримання заочного рішення суду відповідачем (його представником) та врахував саме строк від підтвердженої матеріалами справи дати отримання 30.12.2022.

Суд наголошує, що за приписами ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Проте, пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення з урахуванням встановлених судом обставин жодним чином не обґрунтований.

Поняття поважності причин пропуску процесуального строку є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. При цьому, виходячи з системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом чи встановлений відповідно до нього судом строк.

При цьому, Велика Палата Верховного суду в своїй постанові від 09 листопада 2021 року у справі №214/5505/16, пр.№ 14-74цс21 дійшла висновку, згідно якого не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою і третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у ст.287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У відповідності до ч.4 ст.10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на які надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, наведеною в параграфі 33 рішення у справі «Домбо Бехеєр Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands», заява №14448/88), параграфі 38 рішення у справі «Анкерль проти Швейцарії» («Ankerl v. Switzerland», заява №17748/91), принцип рівності сторін у процесі у розумінні «справедливого балансу» між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Як наведено в параграфі 26 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» (заява №7460/03), принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, «Кресс проти Франції» («Kress v. France», заява № 39594/98, п. 72); «Кайя проти Австрії» («Kaya v. Austria», заява № 54698/00, п. 28).

Зважаючи на посилання сторони відповідача, суд зазначає, що сторона відповідача достеменно обізнана із ухваленим рішенням, що оскаржується, реалізувала своє право на подання заяви про перегляд, проте, визначений законом строк не дотримала, тому суд не може констатувати порушення принципу рівності сторін, адже поважності причин зволікання із зверненням до суду з питання, що розглядається, наявними доводами не підтверджено.

Суд звертає увагу, що відповідачем не подано заяви про витребування копії кредитного договору відповідно до ч.2 ст.84 ЦПК України (за формою за змістом) саме під час здійснення розгляду заяви про перегляд заочного рішення (в провадження судді Вайнраух Л.А.), а положення ч.6 ст.95 ЦПК України не є застосованими в даному випадку. Навіть за наявності даної заяви, враховуючи припинення юридичної особи (первісного позивача), витребування доказу було б ускладненим або й унеможливленим. Відповідно, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог протягом тривалого часу були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Згідно з ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалю: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Суд враховує, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Крім того, відповідно до положень статей 12-2 та 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», суди м.Запоріжжя не припиняли, не призупиняли своєї діяльності та продовжували здійснювати правосуддя, не дивлячись на повітряні тривоги, відсутність електрозабезпечення, масовані ракетні ураження території Запорізької області.

За приписами ч.4 ст.263 ЦПК України суд враховує правові висновки, здійснені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 9 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16, пр. № 14-74цс21. Так, Велика Палата зауважила, що процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення. Разом з цим, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

Таким чином, відповідно до здійсненого правого висновку, у разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Суд також наголошує, що з метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на оскарження судових рішень особа, яка має намір подати відповідну заяву або скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії у розумні строки, без невиправданих зволікань. При цьому, розумні строки в цивільному судочинстві це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів). Разом з цим, за приписами ч.2 ст.121 ЦПК України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Так, приймаючи до уваги викладене та враховуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви (клопотання) про поновлення процесуального строку та відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.3, 121, 263, 269-272, 284, 287, 288 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката Міщенка А.М., поданого в інтересах ОСОБА_1 , про поновлення строку на подання до суду заяви про перегляд заочного рішення від 29.02.2008 по цивільній справі №2-391/2008 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості відмовити.

Заяву адвоката Міщенка А.М., поданого в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа: ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк», правонаступником якого є Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про перегляд заочного рішення суду по цивільній справі №2-391/2008 за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі Запорізької філії ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 про розірвання кредитного договору та стягнення заборгованості, - залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу право на оскарження заочного рішення суду в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Роз`яснити, що відповідно до пп.13 п.1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду в частині відмови у поновленні строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення (п.10 ч.1 ст.353 ЦПК України).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Л.А. Вайнраух