Справа № 201/6296/22
УХВАЛА

14.03.2024 м. Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Подорець О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики та визнання права власності в порядку спадкування, та зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 05.09.2022 звернувся до Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики.

Ухвалою суді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05 вересня 2022 року позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків.

02.12.2022 позивач ОСОБА_1 надав до суду уточнений позов про визнання недійсним договору позики та визнання права власності в порядку спадкування.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05 грудня 2022 року відкрито провадження у справі.

У січні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 січня 2023 року первісний та зустрічний позови об`єднані в одне провадження.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 січня 2023 року між сторонами по справі затверджено мирову угоду.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2023 року ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31 січня 2023 року про затвердження мирової угоди скасовано і справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07 грудня 2023 року справу направлено на розгляд по підсудності Амур-Нижньодніпровському районному суду м.Дніпропетровська.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дана судова справа 12.03.2024 надійшла в провадження судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська Подорець О.Б.

Ознайомившись з позовними заявами та доданими матеріалами, вважаю, що первісна та зустрічна позовні заяви підлягають залишенню без руху з наступних підстав.

Щодо первісного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики та визнання права власності в порядку спадкування.

Відповідно до п.п.3,6,7,9,10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просить визнати недійсним правочин, що є вимогою немайнового характеру та визнати за ним право власності в порядку спадкування, що є вимогою майнового характеру. Водночас, ціна позову за вимоги майнового характеру не зазначена.

До позовної заяви долучений документ про сплату судового збору в розмірі 992,40 грн. розмір судового збору за вимоги немайнового характеру станом на 01 січня 2022 року, станом на час звернення позивача до суду.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 необхідно зазначити ціну позову за вимогу майнового характеру, підтвердивши вартість майна (спадкової квартири), актуальну на день звернення до суду, належними доказами (наприклад, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна) та сплатити судовий збір у відповідності до Закону України «Про судовий збір» як за вимогу майнового характеру на наступний рахунок:

Отримувач коштів: ГУК в Дніпропетровській області/АНД р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача 899998

Рахунок отримувача UA0004627

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101; _________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)

Водночас, у матеріалах справи наявне клопотання про розстрочення сплати судового збору, у резолютивній частині якого зазначено про зменшення суми судового збору (а.с.11). Ухвала Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська про розгляд даного клопотання у матеріалах справи відсутня.

Розглянувши клопотання позивача, суд зазначає наступне.

Так, необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів і узгоджується із статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Умови відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, визначені у ст. 8 Закону України "Про судовий збір" є диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Зокрема, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень, зокрема, відстрочити (розстрочити) сплату судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Згідно зі ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан заявника, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України, повинна довести обставини і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Водночас, Закон України "Про судовий збір" не містить визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують незадовільний майновий стан особи. Такими документами можуть бути, наприклад, довідка податкового (фіскального) органу про розмір доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік та/або відповідна довідка органу Пенсійного фонду про розмір отриманої пенсії за цей же період у разі якщо скаржник є пенсіонером, довідка про перелік розрахункових та інших рахунків, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів тощо.

У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Позивач ОСОБА_1 у клопотанні від 29.11.2022 зазначає лише проте, що не може сплатити судовий збір у зв`язку із введенням воєнного стану на території України та, як наслідок цього відсутність роботи. При цьому, до клопотання не надано жодного доказу на підтвердження матеріального положення позивача.

Враховуючи зазначене, зважаючи на те, що належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження матеріального положення позивача, не надано, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання позивача про розстрочення або зменшення суми судового збору.

Водночас, позивач не позбавлений права повторно звернутися із таким клопотанням, надавши відповідні докази на підтвердження свого майнового стану.

Щодо зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом та просить - визнати за ним право власності, що є вимогою майнового характеру. Водночас, ціна позову за вимоги майнового характеру не зазначена.

Таким чином, позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_2 необхідно зазначити ціну позову за вимогу майнового характеру, підтвердивши вартість майна (спірної квартири), актуальну на день звернення до суду, належними доказами (наприклад, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна) та доплатити судовий збір, з урахуванням сплаченого у розмірі 1073, 60 грн., у відповідності до Закону України «Про судовий збір» як за вимогу майнового характеру на наступний рахунок:

Отримувач коштів: ГУК в Дніпропетровській області/АНД р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача 899998

Рахунок отримувача UA0004627

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101; _________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури. На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо. У справі Trukhv. Ukraine ((dec.), no. 50966/99, 14 October 2003) Європейський суд дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплатити мито, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у цій конкретній справі було свавільним чи невиправданим.

Практикою ЄСПЛ визначено, що встановлені державою обмеження повинні відповідати законній меті і тут має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються та метою, яку намагаються досягнути, щоб забезпечити дотримання п.1 ст. 6 Конвенції. Така позиція ЄСПЛ закріплена і в п. 37 рішення "Гуерін проти Франції" від 29.07.1998.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом подання позовної заяви з дотриманням вимог ст.175 ЦПК України, в тому числі із зазначенням ціни позову та її обґрунтування, зі сплатою судового збору у встановленому законом розмірі та порядку.

Зустрічна позовна заява ОСОБА_2 також підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом подання позовної заяви із зазначенням ціни позову та її обґрунтування, зі сплатою судового збору у встановленому законом розмірі та порядку.

Керуючись ст. ст.185, 260, 261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в ухвалі у строк до 31 березня 2024 року але не більше десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в ухвалі у строк до 31 березня 2024 року але не більше десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвала набирає чинності з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б.Подорець