печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" квітня 2024 р.

Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді Григоренко І.В.,

при секретарі: Андрієнко І.І.,

за участю:

позивача: не з`явився,

представника позивача: не з`явився,

представник відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та вихідної допомоги, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» (далі - відповідач, ДП «ДБК») про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та вихідної допомоги.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.08.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

02.10.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.10.2023 року в порядку спрощеного позовного провадження відкрито провадження у цивільній справі та призначено судове засідання на 12 год. 30 хв. 23.01.2024 року.

23.01.2023 року у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання та з урахуванням клопотання представника відповідача про відкладення судового засідання розгляд справи відкладено на 15 год. 15 хв. 22.04.2024 року. Представник позивач про дату, час та місце судового засідання повідомлений шляхом направлення судової повістки засобами поштового зв`язку, про неможливість вручення якої повернувся конверт з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 85-86), а також шляхом направлення повідомлення на номер телефону та електронну пошту представника позивача зазначених в позовній заява (а.с. 64), які відповідно до довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» та електронного листа доставлені 09.11.2023 року (а.с. 68-69).

16.02.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

В судове засідання 22.04.2024 року учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Так, судове засідання відкладено на 22.04.2024 року. Представник позивач про дату, час та місце судового засідання повідомлений шляхом направлення судової повістки засобами поштового зв`язку, про неможливість вручення якої повернувся конверт з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 85-86), а також шляхом направлення повідомлення на номер телефону та електронну пошту представника позивача зазначених в позовній заява (а.с. 75), які відповідно до довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» та електронного листа доставлені 09.11.2023 року (а.с. 78-79).

Так, представник позивач не отримує поштову кореспонденцію за адресою місця реєстрації що вказана у позовній заяві, в судові засідання не з`являється, розглядом справи не цікавиться. Будь яких клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляду справи за відсутності позивача на адресу Печерського районного суду міста Києва не надходило та до матеріали справи не долучено.

Разом з цим, представником позивача в позовній заяві не зазначено поштової адреси та засобів зв`язку позивача, що унеможливлю його виклик до судового засідання.

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18).

Отже, позивач та його представник може та зобов`язаний самостійно цікавитись провадження у справі.

Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно ч. 3 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено вище, позивач та його представник в судові засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з`являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

Так, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, з врахування розумного строку розгляду справи, враховуючи повторну неявку позивача та його, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та вихідної допомоги, слід залишити без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 44, 158, 223, 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та вихідної допомоги - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 22.04.2024 року.

Суддя І.В. Григоренко