"14" березня 2024 р. Справа № 363/1786/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участю секретаря Крикун Ю.М., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут», Акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживачів шляхом визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшов позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут», Акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживачів шляхом визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою судді від 25 травня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 13 квітня 2023 року відмовлено у прийнятті заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову у цивільній справі ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаззбут», Акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживачів шляхом визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди. Окрім того всудовому засіданні 13 квітня 2023 року протокольною ухвалою було відмовлено в задоволенні клопотань позивача про зупинення провадження у справі.

У підготовче судове засідання, яке було призначене на 16.06.2023 року о 10 год. 30 хв. сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від позивача на адресу суду надійшла заява про відкладення розгляду справи.

У підготовче судове засідання, яке було призначене на 23.08.2023 року о 10 год. 30 хв. позивач не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Від останньої на адресу суду надійшло клопотання про зупинення провадженя у справі на час хвороби позивача. В судовому засіданні 23 серпня 2023 року протокольною ухвалою позивачу було відмовлено в задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі, про що позивач була проінформована шляхом направлення на її адресу відповідного листа.

У підготовче судове засідання, яке було призначене на 02.10.2023 року о 10 год. 30 хв. позивач не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Від останньої на адресу суду надійшло клопотання про зупинення провадженя у справі. Протокольною ухвалою від 02 жовтня 2023 року клопотання позивача про зупинення провадження від 29 вересня 2023 року залишено без розгляду, з тих підстав, що судом вже було розглянуто аналогічні клопотання з тих саме підстав, про що позивач була проінформована шляхом направлення на її адресу відповідного листа.

У підготовче судове засідання, яке було призначене на 23.11.2023 року о 12 год. 00 хв. сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від позивача на адресу суду надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою.

У підготовче судове засідання, призначене на 10 годину 30 хвилин 19.01.2024 року сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. На електронну адресу суду 05 січня 2024 року від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із виїздом позивача за кордон. За клопотання позивача підготовче судове засідання було відкладено, окрім того на поштову та електронну адреси позивача було відправлено лист в якому позивачу роз`яснено можливість участі в судовому засіданні через представника та у режимі відеоконференції та попереджено, що у разі неприбуття у судове засідання призначене на 10 годину 00 хвилин 14 березня 2024 року, без поважних причин, позовна заява може бути залишена без розгляду.

У підготовче судове засідання, яке було призначене на 14.03.2024 року о 10 год. 00 хв. сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. На електронну адресу суду 14 березня 2024 року від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із повітряною тривогою. Від представника відповідача АТ «Київоблгаз» на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їхнього представника, в якому просить залишити без розгляду позовну заяву без розгляду в зв`язку з тим, що позивач систематично (неодноразово) не з`являється до суду за викликом.

В той же час, судом встановлено, що відповідно до загальновідомої інформації повітряна тривога у Київській області 14 березня 2024 року тривала в період часу з 08 год. 23 хв. по 09 год. 09 хв., за таких обставин, у позивача було достатньо часу для прибуття у підготовче судове засідання, яке було призначене на 14 березня 2024 року о 10 год. 00 хв., враховуючи не значну відстань місця проживання останньої до місця знаходження суду. Тож суд визнає неповажними причини неявки позивчача в підготовче судове засідання та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

Так згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Враховуючи тривалий час перебування справи у провадженні суду, а також те, що позивач неодноразово не з`являлась в підгоготовче судове засідання, будучи належним чином повідодомленою про дату, час та місце розгляду даної справи, що підтверджується окрім іншого поданими нею клопотаннями про зупинення провадження та відкладення розгляду справи, заяву про розгляд справи за її відсутності не подавала, чим затягувала розгляд справи та позбавляла суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 353ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут», Акціонерного товариства «Київоблгаз» про захист прав споживачів шляхом визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А. Свєтушкіна