Справа № 386/1646/23
Провадження № 2-п/386/3/24
УХВАЛА

Іменем України

15 березня 2024 року

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Червоненка Д.В.,

за участю секретаря Штанько Л.Є.,

розглянувши у судовому засіданні в смт. Голованівськ заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 30 січня 2024 року по цивільній справі №386/1646/23 за позовом АТ «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості,

встановив:

Відповідач ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 30 січня 2024 року по цивільній справі №386/1646/23 за позовом АТ «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості, посилаючись на те, що заочним рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 30.01.2024р. позовні вимоги Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості було задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «КредоБанк» заборгованість за кредитним договором №GL-147291від 19 листопада 2018 року станом на 01.12.2023 року у розмірі 180708,61 грн., та судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн.. В решті позовних вимог відмовлено. Вважає, що рішення є незаконним, обставини справи встановлені не у повному обсязі, постановлене з порушенням норм матеріального права, позовні вимоги він не підтримує, вважає, що є необхідність у перегляді заочного рішення.

В заяві зазначено, що копію ухвали про відкриття провадження у справі ним було отримано 17.01.2024 року разом з доданими документами. Оскільки він не має знань в галузі права, 22.01.2024 року ним було укладено Договір про надання адвокатських послуг, 30.01.2024 року судом було ухвалено заочне рішення, тому він не встиг надати всі документи та заперечувати стосовно заявлених вимог.

19.11.2018 року між ним та АТ «КредоБанк» було підписано анкету-заяву про отримання кредиту, він належним чином виконував зобов`язання та на погашення заборгованості ним було внесено суму коштів у розмірі 205723,00 грн., тому із сумою заборгованості у розмірі 180708,61 грн. він не погоджується, вважає їх необґрунтованими належними та допустимими доказами, тому просить переглянути заочне рішення та скасувати його.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник позивача АТ «КредоБанк» Павленко С.В. в судове засідання не з`явився в поданому до суду запереченні на заяву про перегляд заочного рішення просив розгляд справи проводити у його відсутність, відмовити в задоволенні заяви про скасування заочного рішення, у зв`язку з тим, що відповідач був обізнаний про розгляд справи і не повідомив про причину неявки до суду, усвідомлено не скористався правом для подання відзиву.

Вивчивши заяву та матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню на підставі наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Згідно ч 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ч.ч.1,2ст.284ЦПК України,заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено,що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки,а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин,і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Вимогами частини 1 статті 288ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та /або не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Заочним рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від заочним рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 30.01.2024р. позовні вимоги Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості було задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «КредоБанк» заборгованість за кредитним договором №GL-147291від 19 листопада 2018 року станом на 01.12.2023 року у розмірі 180708,61 грн., та судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн..

Судом встановлено, що заочне рішення було винесене на підставі неявки відповідача ОСОБА_2 у судове засідання 30.01.2024 року. При цьому, відповідач повідомлялвся судом належним чином про дату, час та місце судового засідання, про що свідчить направлення ухвали про відкриття провадження у справі від 03.01.2024 року, в якій вказано дату судового засідання 30.01.2024 року та позовної заяви з додатками, яку відповідач отримав, 17.01.2024року, про що свідчить його власноручний підпис в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Про що в своїй заяві не заперечив відповідач ОСОБА_1 ..

Заочне рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області відповідач також отримав 02.02.2024 року.

Судом встановлено, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, проте не з`явився в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин, відзиву на позов не подавав, а представник позивача не заперечував проти ухвалення заочного рішення по справі, а тому суд ухвалив заочне рішення.

Суд акцентує свою увагу на тому, що це безпосередньо право ОСОБА_2 з`являтись до суду в судові засідання чи ні, але безпосередньо суд своє зобов`язання щодо повідомлення відповідача по справі виконав в повному обсязі, докази чого, знаходять своє підтвердження в матеріалах справи.

Також відповідач ОСОБА_1 в своїй заяві зазначив, що 22.01.2024 року ним було укладено Договір про надання адвокатських послуг, 30.01.2024 року судом було ухвалено заочне рішення, тому він не встиг надати всі документи та заперечувати стосовно заявлених вимог.

19.11.2018 року між ним та АТ «КредоБанк» було підписано анкету-заяву про отримання кредиту, він належним чином виконував зобов`язання та на погашення заборгованості ним було внесено суму коштів у розмірі 205723,00 грн., тому із сумою заборгованості у розмірі 180708,61 грн. він не погоджується, так як належними та допустимими доказами , які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до ст..9 ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Однак матеріали справи містять виписки по особовим рахункам відповідача з 19.11.2018 по 01.12.2023 роки. Доказів на підтвердження щодо внесення коштів у розмірі 205723,00 грн. до АТ «КредоБанк» суду подано не було.

Будь-яких інших доказів, які мають істотні значення для правильного вирішення справи, не надано.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Європейський Суд у справі «Пономарьов проти України» встановив порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з тієї причини, що строк на оскарження був продовжений по завершенню значного періоду часу не для усунення серйозних судових помилок, а лише з метою повторного розгляду та ухвалення нового рішення у справі.

У подальшому Європейський Суд відмітив, що хоча продовження строку оскарження і проводиться на розсуд національних судів, останні, на думку Суду, повинні визначити, чи виправдовують підстави для подібного продовження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує межі розсуду суду ні в тривалості, ні в підставах для визначеності нових тимчасових строків (рішення у справі «Безрукови проти Росії»).

Отже, відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення «помилки, що має фундаментальне значення для судової системи» (рішення у справі «Сутяжник проти Росії»).

Наведені доводи ОСОБА_2 про перегляд вищевказаного заочного рішення є необґрунтованими, оскільки ним не зазначено обставини, які перешкоджали відповідачу з`являтися до суду або надати заяву про перенесення розгляду справи, що свідчить про свідоме невжиття заходів щодо реалізації своїх процесуальних прав. В заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення.

За встановлених обставин у суду відсутні передбачені ч. 1 ст. 288 ЦПК України підстави до скасування заочного рішення .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260-263, 280, 286, 284, 285, 287, 288 ЦПК України , суд,

постановив:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 30 січня 2024 року по цивільній справі №386/1646/23 за позовом АТ «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Д. В. Червоненко