справа № 619/4451/23
провадження № 2/619/82/24
12 березня 2024 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю:секретаря судового засіданняЛоманової І.А.
Справа № 619/4451/23
Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:
представник позивача: ОСОБА_2
відповідач: ОСОБА_3 ;
третя особа: Служба у справах дітей Малоданилівської селищної ради.
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позов про усунення перешкод та відновлення порушеного права у вихованні та спілкуванні з дитиною.
Стислий виклад позиції сторін.
05 вересня 2023 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд»звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому після уточнення просив:
1. Усунути перешкоди ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з його малолітнім сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з боку ОСОБА_5 поза встановленим способом участі у рішенні суду по справі №619/3051/17.
2. Зобов`язати ОСОБА_6 погоджувати з батьком дитини, ОСОБА_1 , адресу реєстрації, адресу фактичного мешкання та всі питання пов`язані з вихованням, розвитком, щепленням, оздоровленням, лікуванням спільної малолітньої дитини, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
3. Зобов`язати ОСОБА_6 повідомляти батька дитини, ОСОБА_1 , рекомендованим листом на адресу реєстрації: АДРЕСА_1 , та на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_2 : про відсутність малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем реєстрації або погодженого фактичного місця мешкання більше 24 годин, про адресу фактичного перебування дитини у разі її зміни, про захворювання дитини, про виклик йому лікаря, поставленому діагнозу, стану дитини, необхідним лікам, адреси лікарні впродовж доби з моменту настання таких обставин.
4. Встановити ОСОБА_1 додатковий порядок участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: необмежене спілкування батька ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_4 засобами телефонного, поштового, електронного, відео зв`язку, зв`язку за допомогою месенджерів та іншого засобу зв`язку. Зобов`язати матір ОСОБА_6 забезпечувати такий зв`язок кожної неділі з 18:00 до 20:00 години та не перешкоджати спілкуванню за допомогою таких засобів зв`язку поза встановленим часом.
Відповідач ОСОБА_3 відзив не подала.
Служба у справах дітей Малоданилівської селищної ради вказала, що не має можливості надати письмовий висновок щодо спору, оскільки ОСОБА_3 з сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою місця реєстрації не проживає.
Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.
08 вересня 2023 року ухвалою судді позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху.
12 вересня 2023 року позивач усунув недоліки позовної заяви.
18 вересня 2023 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 10 год 00 хв 17 жовтня 2023 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в строк до 12 жовтня 2023 року, але не менше п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
17 жовтня 2023 року підготовче засідання відкладено на 13 год 00 хв 23.11.2023 та витребувано у Служби у справах дітей Малоданилівської селищної ради письмовий висновок щодо розв`язання спору.
24 жовтня 2023 року позивач подав до суду заяву про уточнення позовних вимог.
28 вересня 2023 року підготовче засідання відкладено на 13 год 00 хв 16.10.2023.
23 листопада 2023 року закрито підготовче провадження. Справу призначено до судового розгляду на 11 год 00 хв 21.12.2023.
21 грудня 2023 року розгляд справи відкладено на 10 год 00 хв 25 січня 2024 року.
25 січня 2024 року розгляд справи відкладено на 11 год 00 хв 19 лютого 2024 року.
19 лютого 2024 року оголошено перерву до 12 год 30 хв 12 березня 2024 року.
У судовому засіданні ОСОБА_1 просив задовольнити уточнений позов з підстав, зазначених у позовній заяві. Також вказав, що ОСОБА_3 разом з сином на даний час проживає у Німеччині.
У судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином. На адресу місця проживання відповідача судом була направлено судові повістки разом з копіями відповідних документів, які відповідно до довідки Укрпошти 05.02.2024 та 28.02.2024 були повернуті працівниками пошти у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.
Також, відповідно до довідки уповноваженої особи суду, повідомлення для ОСОБА_3 про виклик, як відповідача на 11 год 00 хв 19.02.2024 та на 12 год 30 хв 12.03.2024 у судове засідання по справі № 619/4451/23, було розміщено відповідно 26 січня 2024 року та 20 лютого 2024 року на сторінці вебсайту суду офіційного вебпорталу «Судова влада України» в розділі «Громадянам» під назвою «Інформація для громадян, які викликані до суду через вебпортал «Судова влада України».
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Пунктом 991 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, встановлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
Отже, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судові повістки відповідачу вручені 05.02.2024 та 28.02.2024.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
У судове засідання представник третьої особи Служби у справах дітей Малоданилівської селищної ради не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася в судове засідання та не подала відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 22.02.2018 по справі № 619/3051/17 з урахуванням змін, внесених постановою Апеляційного суду Харківської області від 18.07.2018, визначено ОСОБА_1 наступний спосіб участі у вихованні малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце та час їхнього спілкування: кожного вівторка та четверга кожного тижня з 17 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. без присутності матері; кожної суботи та неділі кожного другого та четвертого тижня місяця з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. без присутності матері.

Постановою Харківського апеляційного суду від 15.10.2020 по справі № 619/4720/18 визначено ОСОБА_1 додатковий спосіб участі у спілкуванні та вихованні малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 : два тижні влітку, за домовленістю з ОСОБА_7 під час відпустки батька, для спільного з батьком відпочинку та оздоровлення сина.

Заочним рішенням Котелевського районного суду Полтавської області від 09.10.2023 по справі № 619/414/22 визначено ОСОБА_1 додатковий спосіб участі у спілкуванні та вихованні малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: кожні шкільні канікули тривалістю тиждень (осінні, весняні та інші) - з 17.00 год. четверга до 20.00 год. неділі без присутності матері дитини; кожні шкільні канікули тривалістю два тижні (зимові та інші) - другий тиждень з 10.00 год. понеділка до 20.00 год. неділі без присутності матері дитини.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з таких підстав.

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їхнього основного піклування.

Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно зі статтею 9 Конвенції держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Принцип найкращих інтересів поширюється на всі дії, що стосуються дітей, і вимагає активних дій із захисту їхніх прав та сприяння їх зростанню та благополуччю, а також заходів з підтримки та надання допомоги батькам й іншим особам, які несуть щоденну відповідальність у питаннях реалізації прав дітей.

У статті 7 Конвенції про права дитини передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини (частини перша-третя статті 15 Закону України «Про охорону дитинства»).

Стаття 1 Закону України «Про охорону дитинства» визначає контакт з дитиною як реалізацію матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання ним інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Згідно із статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (стаття 153 СК України).

Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини (стаття 157 СК України).

Згідно зі статтею 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Відповідно до частин першої, третьої статті 19 СК України у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (частина п`ята статті 19 СК України).

Суд може не погодитися з висновком органу опіки і піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частина шоста статті 19 СК України).

Відповідно до статті 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, очевидно має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини.

Крім прав батьків щодо дітей, діти теж мають рівні права та обов`язки щодо батьків (стаття 142 СК України), у тому числі, й на рівне виховання батьками.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найкращих інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю переважають інтереси батьків.

Питання справедливої рівноваги між інтересами батьків та інтересами дитини неодноразово аналізувалося Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» і частини четвертої статті 10 ЦПК України застосовується судом як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі «JOHANSEN v. NORWAY» від 07 серпня 1996 року).

Отже, визначаючи спосіб участі одного із батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найважливіших інтересів дитини.

Суд при встановленні способу спілкування має дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.

ОСОБА_3 у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України разом з сином ОСОБА_4 була евакуйована до Німеччини та в даний час не перебуває на території України.

Вказані обставини ОСОБА_1 не заперечуються.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, дія якого продовжена до теперішнього часу.

Захист прав дитини гарантовано статтями 3, 12, 16 Конвенції ООН «Про права дитини» 1989 року. Будь-який сімейний спір стосовно дитини дійсно має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

З огляду на введення воєнного стану в Україні, вирішуючи спори, що стосуються прав та інтересів дитини, першочерговим завданням держави є забезпечення її безпеки і права на життя.

Такий висновок відповідає викладеному в постанові Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі № 210/529/19 (провадження № 61-10424св22).

Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи характер стосунків, які склались між батьками дитини та між дитиною і кожним з батьків, вік дитини, а також закріплений у положеннях чинного законодавства України принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участі у її вихованні, бажання батька на участь у вихованні та спілкуванні зі своїм сином, суд вважає доцільним і таким, що відповідатиме інтересам дитини, встановити ОСОБА_1 додатковий порядок участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: необмежене спілкування батька ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку.

Судовими рішеннями по справах №№ 619/3051/17, 619/4720/18, 619/414/22 визначено ОСОБА_1 способи участі у спілкуванні та вихованні малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Суд вважає, що визначені судами способи у повній мірі відповідають інтересам дитини і батька та не потребують додаткових способів.

У зв`язку з цим суд відмовляє у задоволенні позову в іншій частині.

Також суд зазначає? що з урахуванням вікових змін дитини, його розвитку та потреб, батьки не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дитини, що буде відповідати інтересам дитини.

Частинами першою та другою статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Позивач ОСОБА_1 повідомив суд, що протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду ним буде подано докази щодо понесених судових витрат.

У зв`язку з викладеним, судом не вирішується питання розподілу судових витрат між сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Встановити ОСОБА_1 додатковий порядок участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-необмежене спілкування батька ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку.

В іншій частині позову відмовити.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідач: ОСОБА_8 , місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

третя особа: Служба у справах дітей Малоданилівської селищної ради, місцезнаходження: 62341, Харківська область, Харківський район, смт Мала Данилівка, вул. Ювілейна, буд. 5, код в .

Повне судове рішення складено 18 березня 2024 року.

Суддя Є. А. Болибок