Справа №295/8720/24
УХВАЛА

06.09.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

розглядаючи у порядку спрощеного позовного провадження

без повідомлення сторін заяву представника позивача ОСОБА_1

про зміну предмету позову у цивільній справі

за позовомкомунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради

до ОСОБА_2

про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії,

в с т а н о в и в:

06.06.2024 позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

стягнути з відповідача ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь позивача Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради 1/2 частини боргу за спожиті послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії у сумі 23 665,61 грн та 1/2 частину витрат на оплату судового збору за подання позовної заяви у сумі 1 514,00 грн;

стягнути з відповідача ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , на користь позивача Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради 1/2 частини боргу за спожиті послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії у сумі 23 665,60 грн та 1/2 частину витрат на оплату судового збору за подання позовної заяви у сумі 1 514,00 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що квартира АДРЕСА_3 , згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №378849671 від 16.05.2024 є спільною частковою власністю ОСОБА_3 (1/2 частки квартири на підставі договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_4 від 17.04.2013); ОСОБА_2 ( 1/2 частки квартири на підставі договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_4 від 17.04.2013). Позивач вказує, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , співвласниками якої є відповідачі, забезпечується послугами централізованого опалення, постачання теплової енергії, які надає Комунальне підприємство «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради. У період з 01.10.2017 по 01.06.2024 відповідачі не виконують свого обов`язку щодо оплати в повному обсязі за надані послуги. Внаслідок порушення відповідачами свого обов`язку щодо оплати наданих послуг за вказаний період, утворилась заборгованість у розмірі 47 331,21 грн.

Ухвалою суду від 22.07.2024 відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, у частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_3 на підставі п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України.

Ухвалою суду від 22.07.2024 відкрито провадження у справі №295/8720/24за позовом комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, розгляд справи визначено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

27.09.2023 представник позивача ОСОБА_1 подала до суду заяву про зміну предмету позову, у якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради заборгованість за спожиті послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, у сумі 47 331,21 грн.

Заяву обґрунтовано тим, що квартира АДРЕСА_3 , забезпечується послугами централізованого опалення, постачання теплової енергії, які надає КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради. В КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради відкрито особовий рахунок даної квартири, оформлений на ім`я уповноваженого співвласника ОСОБА_2 за згодою інших співвласників квартири. З ОСОБА_2 , як уповноваженим співвласником квартири, та КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради, як виконавцем послуг укладено Договір про надання послуг від 14.06.2013. Співвласник 1/2 частки квартири ОСОБА_3 , (мати ОСОБА_2 ), померла. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №378849671 від 16.05.2024 право власності на її 1/2 частки квартири не переоформлено на спадкоємців. ОСОБА_2 фактично проживає та зареєстрований в кв. АДРЕСА_5 , користується наданими житлово-комунальними послугами для власних потреб. Зважаючи на вищевикладене, позивач вважає, що ОСОБА_2 є уповноваженим власником квартири та несе відповідальність за несплату послуг централізованого опалення, постачання теплової енергії у повному розмірі. З 01.10.2017 по 01.06.2024 відповідач не сплачує в повному обсязі за надані послуги, порушуючи тим самим п.5 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та абзац 6 ст. 19 Закону України «Про теплопостачання». Внаслідок порушення відповідачем свого обов`язку щодо оплати наданих послуг за вказаний період у нього утворилась заборгованість в розмірі 47 331,21 грн, що підтверджується розрахунком нарахувань по особовому рахунку.

Відповідно до положень ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частини перша-третя статті 49 ЦПК України).

Відповідно до п.1 ч. 3 ст. 279 ЦПК України, якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як вбачається, предметом спору у цій справі у первісній редакції позовної заяви були позовні вимоги про стягнення зОСОБА_3 та ОСОБА_2 боргу за спожиті послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, у розмірі, що відповідають їх часткам у спільній частковій власності на квартиру.

У заяві про зміну предмету позову позивач заявляє вимоги про стягнення з ОСОБА_2 повної суми заборгованості за спожиті послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії, мотивуючи позов тим, що ОСОБА_2 фактично проживає та зареєстрований в кв. АДРЕСА_5 , користується наданими житлово-комунальними послугами для власних потреб. Зважаючи на вищевикладене, позивач вважає, що ОСОБА_2 є уповноваженим власником квартири та несе відповідальність за несплату послуг централізованого опалення, постачання теплової енергії у повному розмірі.

Оскільки зміна предмету позову є правом позивача, заява про зміну предмету позову подана у строки та у порядку, визначеному ЦПК України, така заява повинна бути прийнята до розгляду судом.

Керуючись статтями 1-12, 49, 260-261, 279, 352-355 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Прийняти до розгляду заяву представника позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову у справі за позовом комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії.

Одночасно з копією цієї ухвали відповідачу надсилається копія позовної заяви із зміненим предметом позову.

Відповідно до вимог ч.ч.1,2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідач має право подати до суду відзив на позовну заяву. Вимоги до відзиву на позовну заяву встановлені ст.178 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.3-6 ст.178 ЦПК України відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; 4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; 5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; 7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; 8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

До відзиву додаються:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Встановити відповідачу строк 15 днів з дня вручення копії ухвали для подачі відзиву на позов та надання доказів в обґрунтування заперечень, якщо такі докази не надані позивачем.

В разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде розглянута за наявними матеріалами.

Позивач має право надати відповідь на відзив протягом 5 днів з моменту отримання відзиву. Згідно ч.3 ст.179 ЦПК України до відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу.

Відповідач має право подати заперечення на відповідь на відзив протягом 5 днів з моменту отримання відповіді на відзив. Частиною 3 статті 180 ЦПК України до заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу.

Відповідно до ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається за електронною адресою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.А. Воробйова