Справа № 303/2138/24
УХВАЛА

про повернення заяви

15 березня 2024 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме просить встановити, що є єдиною особою зайнятою постійним доглядом за своїм батьком.

Ухвалою судді від 06.03.2024 року заяву залишено без руху для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Із матеріалів справи вбачається, що копію ухвали від 06.03.2024 року про залишення заяви без руху отримано представником заявника 06.03.2024 року, що стверджується наявною в матеріалах справи розпискою.

Таким чином останнім днем усунення недоліків заяви, відповідно, є 11.03.2024 року. У зазначений термін, як і на час постановлення цієї ухвали, недоліки заяви усунуто не було.

13.03.2024 року до суду від представника заявника, адвоката Бедринець М.Ю., надійшла заява про неможливість у визначений ухвалою суду строк усунути недоліки заяви, а тому просить суд продовжити строк для усунення недоліків терміном 5-7 днів.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Згідно із п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 120 ЦПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. При цьому документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 126 ЦПК України).

Судом достовірно встановлено, що представник заявника отримала копію ухвали суду 06.03.2024 року, що стверджується наявною в матеріалах справи розпискою.

Як зазначено вище, ухвалою судді від 06.03.2024 року заяву залишено без руху для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали. Враховуючи те, що вказану ухвалу отримано 06.03.2024 року, останнім днем усунення недоліків позовної заяви, відповідно, є 11.03.2024 року. Відтак суд приходить до висновку про те, що у зазначений термін недоліки заяви усунуто не було, при цьому заява про продовження строку на усунення недоліків заяви подана поза межами визначених ухвалою від 06.03.2024 року строків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що неусунення зазначених вище недоліків заяви у строк, встановлений в ухвалі суду про залишення заяви без руху, із врахуванням відсутності правових підстав для продовження строку на усунення недоліків заяви, має наслідком повернення заяви. При цьому заява про продовження строку на недоліків заяви, що надійшла до суду 13.03.2024 року, підлягає залишенню без розгляду.

В свою чергу повернення повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 185, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Заяву про продовження строку на усунення недоліків заяви, що надійшла до суду 13.03.2024 року, залишити без розгляду.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали про повернення заяви та заяву і додані до неї документи надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.М.Заболотний