Справа № 716/508/24
У х в а л а

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

"18" березня 2024 р. суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Сірик І.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування Кадубовецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання громадянина обмежено дієздатним та встановлення над ним опіки та призначення піклувальника,

В С Т А Н О В И Л А:

Заявник ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Маковійчука Р.В., звернувся до Заставнівського районного суду із заявою визнання фізичної особи обмежено недієздатною, встановлення опіки та призначення піклувалника, а саме просить суд обмежити цивільну дієздатність ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити їй піклувальника призначивши його її піклувальником.

Вивчивши матеріали заяви, судом встановлено, що подана заява не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України з врахуванням наступних підстав.

Предметом заяви є визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна.

За умовами ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені ІV розділом цього Кодексу(окреме провадження).

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно з ч. 1 ст. 300 ЦПК України, суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування. Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Крім того, особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна ( піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна ( піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді від 17 червня 1999 року, визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна, а саме: рішення суду про визнання громадянина недієздатним, акт обстеження умов проживання особи, що потребує опіки, опис її майна та майбутнього опікуна, довідки про стан здоров`я особи, яка потребує опіки та її опікуна, довідки про судимість майбутнього опікуна.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Всупереч вищезазначеним вимогам закону заявником до суду подано заяву, яка не відповідає ЦПК України.

Так, відповідно до ч.3 ст.297 ЦПК України, у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Статтею 36 ЦК України передбачено, що суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними; якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана.

Заявник в поданій до суду заяві зазначає, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є його матір`ю, якій відповідно до Висновку ЛКК №291 встановлено діагноз: ІХС Дифузний кардіосклероз СНІ ст. ФКІ. Далекозорість легкого ступеня. Варикозне розширення вен лівої н/к, внаслідок чого здійснювати догляд може.

Разом з тим, в порушення ст.ст.175, 177, 297 ЦПК України заявником не вказано обставин, які свідчать про психічний розлад ОСОБА_2 що істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, з зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, будь-яких документів на підтвердження того, що ОСОБА_2 страждає на будь-який психічний розлад чи зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, на день подання заяви, суду не додано.

Обмеження особи у здатності самостійно обслуговувати себе та потребування сторонньої допомоги не свідчать самі по собі про наявність саме психічного розладу.

Фізична хвороба може бути підставою для визнання особи інвалідом, надання такій особі постійного догляду, соціальних послуг у відповідності до Закону України «Про соціальні послуги», але не є підставою для визнання фізичної особи обмежено дієздатною.

Згідно ч.4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Згідно ч.1 ст. 299 ЦПК України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування.

Враховуючи вищевказане, заявником в заяві не зазначено особу, стосовно якої стосовно якої розглядається питання щодо визнання її обмежено дієздатною та її адвоката.

18.10.2023 набув чинності Закон України від 29.06.2023 № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України, а саме.

Відповідно до ч. 4 ст. 14 ЦПК України єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Як вбачається з матеріалів справи заява подано адвокатом Маковійчук Р.В., однак підтвердження реєстрації в електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не надано.

Відповідно до абз. 2 ч.1 ст.185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його розглядається питання щодо визнання її обмежено дієздатною та її адвоката.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин заяву про визнання особи обмежено дієздатною та встановлення піклування, необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків, шляхом подання заяви з дотриманням вимог п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177, 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.177, 185, 260, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування Кдубовецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання громадянина обмежено дієздатним та встановлення над ним опіки та призначення піклувальника - залишити без руху.

Надати заявнику п`ятиденний строк з дня отримання ним ухвали, для усунення недоліків заяви вказаних у мотивувальній частині ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатись неподаною та повертається заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Сірик І.С.