БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 285/6242/23
Провадження № 2/273/307/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Самойленко Л.М.,

при секретарі судових засідань Муравській М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача Дубрівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Мокре Новоград-Волинського району Житомирської області.

В обґрунтування вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . З нею на момент смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. У зв`язку зі смертю ОСОБА_2 відкрилася спадщина на майно, що належало їй, а саме на житловий будинок за АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 2,9249 га. Вважає, що строк прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки через отриману травму на виробництві проходила лікування та реабілітацію, отримала третю групу інвалідності. Батько позивачки та чоловік спадкодавця ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , інших спадкоємців, що претендують чи можуть претендувати на спадщину у померлого спадкодавця немає.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, її представник ОСОБА_4 направив до суду заяву, в якій просив розглядати справу за відсутності позивачки та її представника, позовні вимоги підтримують повністю та просять їх задовольнити.

Представник відповідача -Дубрівська сільська рада свого представника в судове засідання не направила, надіслала заяву в якій просила розглядати справу без представника ради, позовні вимоги визнають.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши зібрані по справі докази в сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги обгрунтовані, а тому підлягають задоволенню.

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ( а.с. 6 ).

Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уклала шлюб з ОСОБА_6 та їй присвоєно прізвище ОСОБА_7 ( а.с. 7).

Згідно із копіями свідоцтв про смерть ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 у в с.Мокре Новоград-Волинського району Житомирської області (а.с.8,9).

З довідки Дубрівської сільської ради від 23.02.2023 року №14 вбачається, що ОСОБА_2 на день смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 , на момент смерті проживала одна.(а.с.11)

Відповідно до копії свідоцтва про право власності №27 від 26.06.2008 року ОСОБА_2 належить житловий будинок, який розташований в АДРЕСА_2 .(а.с.28) та на підставі копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА№400167, вона була власником земельної ділянки площею 2,9249 га, розташованої на території Мокренської сільської ради Баранівського району Житомирської області (а.с.28,29,30).

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Качан О. від 29.09.2023 року № 295/01-16 ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ( а.с. 10 ) .

Спадкова справа не заводилась, спадкоємицею, яка звернулась із заявою про прийняття спадщини є донька померлої - ОСОБА_1 , що вбачається з повідомлення приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Качан О. від 13.03.2024 року № 66/01-16.

З копій обстежень, виписок з амбулаторної книжки, довідки до акту огляду медико-соцальною експертною комісією, консультативного висновку спеціаліста видно, що ОСОБА_1 дійсно хворіла протягом 2021-2023 р.р. (а.с.14-26).

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях; 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання позову відповідачем, відсутність прийняття спадщини іншими спадкоємцями, свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені.

Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права щодо прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Доводи позивача про поважність причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачкою ОСОБА_1 суд вважає такими, які заслуговують на увагу, а тому вважає необхідним визначити останній додатковий строк для подання заяви.

Враховуючи те, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємцем першої черги за законом є її донька ОСОБА_1 , інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тривалою хворобою, також беручи до уваги те, що відповідач позов визнає, суд вважає, що строк прийняття спадщини позивачкою пропущений з поважних причин. Відтак, суд приходить до висновку, що за наведених обставин, позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 17, 81, 83, 89, 141, 142, 200, 206, 247, 258-259, 263 -268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 1268, 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Мокре Новоград-Волинського району Житомирської області матері - ОСОБА_2 , тривалістю шістдесят днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Людмила САМОЙЛЕНКО