У х в а л а

11 березня 2024 року

м. Київ

Справа № 334/5223/23

Провадження № 61-2378ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Істамова Ірина Володимирівна (далі - адвокат),

на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 12 лютого 2024 року

у справі за позовом скаржника до ОСОБА_1 (далі - відповідачка) про стягнення заборгованості,

за зустрічним позовом відповідачки до скаржника про стягнення безпідставно набутих коштів і

в с т а н о в и в :

1. 16 лютого 2024 року скаржник через адвоката подав до Верховного Суду касаційну скаргу. Просить скасувати зазначену ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження та направити справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про таке відкриття.

2. 19 лютого 2024 року працівники відділу опрацювання документів (канцелярії) управління забезпечення автоматизованого документообігу суду під час розкриття отриманого поштою конверта з касаційною скаргою виявили відсутність таких додатків до цієї скарги як її копії для іншого учасника справи. Про це склали відповідний акт за № 174.

3. 1 березня 2024 року скаржник через адвоката подав до Верховного Суду копію касаційної скарги разом із доданими до неї матеріалами, яку він не додав раніше під час звернення до суду з касаційною скаргою.

4. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), Верховний Суд вважає, що її слід залишити без руху.

5. За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX) у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Таких відомостей скаржник не надав.

5.1. 18 жовтня 2023 року введений в дію Закон № 3200-IX. Згідно з цим Законом парламент вніс зміни до процесуальних кодексів щодо обов`язкової реєстрації та використання вказаних електронних кабінетів.

5.2. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абзаци перший і другий частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX). Отже, адвокат зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет.

5.3. Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви (абзац третій частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

5.4. З огляду на цей припис про неможливість зареєструвати електронний кабінет через релігійні переконання адвокат мала повідомити одночасно з поданням касаційної скарги з наведенням мотивів такої неможливості в окремій письмовій заяві.

5.5. Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

5.6. Адвокат усупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не вказала про наявність або відсутність у неї та скаржника електронного кабінету. Заяву про неможливість зареєструвати такий кабінет не подала. Від обов`язку зазначити у касаційній скарзі відомості про наявність або відсутність електронного кабінету не звільнена, бо подала цю скаргу поштою.

6. За змістом пункту 8 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується. До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України). Проте адвокат у касаційній скарзі не вказала дату отримання копії ухвали суду апеляційної інстанції та не надала докази на підтвердження цього, якщо такі докази у неї є.

7. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

7.1. Адвокат 16 лютого 2024 року подала касаційну скаргу через пошту. Додатками до неї зазначила, зокрема, докази сплати судового збору - дві платіжні інструкції:

- від 30 січня 2024 року № ВОJ60B3WTJ про сплату 2 952,40 грн (призначення платежу: «…Запорізький апеляційний суд, апел. скарга АТ КБ «Приватбанк» за позовом до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 »));

- від 16 лютого 2024 року № BOJ66B3X6Zпро сплату 4 026,00 грн (призначення платежу: «…Одеський апеляційний суд, апел. скарга АТ КБ «Приватбанк» за позовом до НОМЕР_2, ОСОБА_2 »).

7.2. До копії касаційної скарги, поданої 1 березня 2024 року, адвокат додала, зокрема, копію платіжної інструкції, яку вона подавала раніше, від 30 січня 2024 року № ВОJ60B3WTJ про сплату 2 952,40 грн судового збору, а також дві інші платіжні інструкції:

- від 16 лютого 2024 року № ВОJ66B3X6Y про сплату 5 368,00 грн (призначення платежу: «…Верховний Суд (Касаційний цивільний суд));

- від 22 грудня 2023 року № ІНВ92В4204 про сплату 2 684,00 грн (призначення платежу: «…Запорізький апеляційний суд, апел. скарга АТ КБ «Приватбанк» у справі до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 »)).

Цих двох платіжних інструкцій адвокат до касаційної скарги, поданої 16 лютого 2024 року, не додала. Хоча згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України документи, що підтверджують сплату судового збору, додаються до касаційної скарги. Так само адвокат не додала до копії касаційної скарги, поданої 1 березня 2024 року, платіжної інструкціївід 16 лютого 2024 року № BOJ66B3X6Zпро сплату 4 026,00 грн. ЦПК України не передбачає для особи, яка оскаржує судове рішення, можливості визначати, які додані до касаційної скарги матеріали не надавати іншим учасникам справи. З огляду на вказане скаржник має подати копії платіжних інструкцій, які він раніше подав в одному примірнику, для відповідачки.

8. У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

9. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (абзац другий частини першої статті 185 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

10. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу (абзац другий частини другої статті 185 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

11. Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами (абзац четвертий частини сьомої статті 43 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

12. З огляду на припис абзацу першого частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX адвокат має зареєструвати електронний кабінет, після чого матиме можливість, зокрема, знайомитися з матеріалами справи через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

13. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

14. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржникові чи адвокату. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржникові.

Керуючись статтями 14, 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 12 лютого 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»про стягнення безпідставно набутих коштів.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима