ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 8/753/3/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" березня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Дядейко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою позивача ОСОБА_2 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року за нововиявленими обставинами,

В С Т А Н О В И В :

31.07.2017 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ПАТ „Дельта Банк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Литвинова А.В., 3-тя особа: ОСОБА_3 про визнання рішення незаконним, скасування рішення про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до ПАТ „Дельта Банк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Литвинова А.В., 3-тя особа: ОСОБА_3 про визнання рішення незаконним, скасування рішення про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна було відмовлено. Дане рішення в апеляційній інстанції не оскаржувалось.

15.12.2023 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з заявою про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року за нововиявленими обставинами.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 31.01.2024 року було відкрито провадження за нововиявленими обставинами.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 вимоги заяви підтримав, просив їх задовольнити, пояснивши, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року в задоволенні позову ОСОБА_2 було відмовлено. Даним рішенням було встановлено, що банком на адресу ОСОБА_2 була направлена вимога про виконання своїх зобов`язань у строк, що не перевищує 30 робочих днів з моменту її отримання (а.с.56), яку позивач отримав (а.с.58), однак вимога виконана не була, твердження позивача про неотримання жодних повідомлень з боку банку також спростовується матеріалами справи. На аркуші справи №56 міститься лист-вимога ПАТ „Дельта Банк" від 17.06.2015 року про подальше задоволення вимог шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у 30-денний строк. На аркуші справи №58 міститься рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу 579 від 30.06.2015 року. Відповідно до висновку спеціаліста Відокремленого підрозділу Приватного підприємства „Консалтинг Експерт Груп" Діктум-Фактум „Центр експертиз та оцінки" від 12.12.2023 року було встановлено, що підпис від імені ОСОБА_2 , зображення якого наявне у технічному зображенні „Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу" 579 від 30.06.2015 року з підписом біля рукописного запису ОСОБА_2, виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою. Відповідно до судового рішення було встановлено, що п.57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року №1127, визначено перелік документів необхідних для державної реєстрації: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; 3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). Підписання вказаного рекомендованого повідомлення про вручення не позивачем, а іншою особою, є істотною нововиявленою обставиною у справі, що спростовує факт отримання позивачем (боржником) письмової вимоги іпотекодержателя. Підписання вказаного рекомендованого повідомлення про вручення не позивачем, а іншою особою, не було встановлено судом при розгляді справи і не було та не могло бути достеменно відомо ОСОБА_2 на час розгляду справи, оскільки підпис був схожим на власний підпис позивача. За таких обставин просить скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року за нововиявленими обставинами, ухвалити нове рішення про задоволення позову ОСОБА_2 в повному обсязі.

Відповідачі ПАТ „Дельта Банк" та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвинов А.В. та/або їх представники в судове засідання не з`явились, про розгляд справи були повідомлені судом належним чином, з заявами до суду про неможливість розгляду справи у їх відсутність або у відсутність їх представників не звертались.

3-тя особа ОСОБА_3 в судовому засіданні в задоволенні вимог заяви просив відмовити, пояснивши, що викладені факти ОСОБА_2 у заяві про те, що йому не були і не могли бути відомі обставини справжності його підпису у рекомендованому листі не відповідають дійсності, так як саме таке словосполучення визначає презумпцію обізнаності особи, яка звертається з такою заявою. У зв`язку з чим, зазначена презумпція покладає на ОСОБА_2 обов`язок довести суду відсутність можливості зрозуміти (усвідомити) ще під час розгляду справи, що підпис на одному з доказів, який знаходиться в справі, вчинений не ним, а іншою особою. Вказане рекомендоване повідомлення знаходиться в матеріалах справи з грудня 2017 року і позивач знав про його існування. Але протягом шести років ні позивач, ні його чотири представники, які є професійними адвокатами, не ставили під сумнів підпис ОСОБА_2 . Фактично позивач посилається на новостворений доказ вже після винесення рішення як нововиявлені обставини, що є безпідставним та необґрунтованим твердженням. Крім того, даний висновок спеціаліста не є доказом в розумінні ст.76-80 ЦПК України, оскільки спеціаліст досліджував не оригінал рекомендованого повідомлення, а його копію, що є порушенням діючого законодавства. За таких обставин в задоволенні вимог заяви ОСОБА_2 про перегляд рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року за нововиявленими обставинами необхідно відмовити.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що вимоги заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом ч.1-3; 5, ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

31.07.2017 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ПАТ „Дельта Банк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Литвинова А.В., 3-тя особа: ОСОБА_3 про визнання рішення незаконним, скасування рішення про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна (т.1, а.с.2-5).

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до ПАТ „Дельта Банк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Литвинова А.В., 3-тя особа: ОСОБА_3 про визнання рішення незаконним, скасування рішення про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна було відмовлено (т.1, а.с.241-244). Дане рішення в апеляційній інстанції не оскаржувалось.

15.12.2023 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з заявою про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року за нововиявленими обставинами (т.2, а.с.3-11). Дану заяву він обґрунтовує тим, що відповідно до висновку спеціаліста Відокремленого підрозділу Приватного підприємства „Консалтинг Експерт Груп" Діктум-Фактум „Центр експертиз та оцінки" від 12.12.2023 року було здійснено висновок, що підпис від імені ОСОБА_2 , зображення якого наявне у технічному зображенні „Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу" 579 від 30.06.2015 року з підписом біля рукописного запису ОСОБА_5 , виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою. Підписання вказаного рекомендованого повідомлення про вручення не позивачем, а іншою особою, не було встановлено судом при розгляді справи і не було та не могло бути достеменно відомо ОСОБА_2 на час розгляду справи, оскільки підпис був схожим на власний підпис позивача.

Згідно ч.1, ст.423 ЦПК України рішення постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 2 цієї статті визначено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (ч.4 ст.423 ЦПК України).

За приписами ч.4, ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим, що зазначено у п.5.3 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 серпня 2022 року у справі №919/11027/18, провадження №12-7звг22.

Нововиявленими є обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі; обґрунтовують вимоги або заперечення сторін; можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені, коли суд ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення; стали відомими тільки після його ухвалення, про що вказує п.26 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі №127/10129/17, провадження №14-549зц18.

Обставини, які могли бути встановлені при розгляді справи в разі виконання учасниками справи та судом вимог процесуального закону (змагальність, диспозитивність тощо), не можуть визнаватися нововиявленими (Постанова Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі №345/1362/20, провадження №61-8675св21).

Не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи. Крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені процесуальним законом, відсутні, а також якщо ці обставини були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, як визначено п.п.27-28 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі №127/10129/17, провадження №14-549зц18.

Не належать до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, доказ, який підтверджує обставини, що виникли після рішення, або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову; не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судами у процесі розгляду справи, що зазначено у п.6.38 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі №9901/819/18, провадження №11-430заі20.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року за умови відсутності зловживання. У цьому контексті ЄСПЛ неодноразово наголошував, що сама по собі наявність у національних законодавствах процедура перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами не суперечить праву на справедливий судовий розгляд та принципу правової визначеності, якщо зазначений вид перегляду використовується для виправлення помилок правосуддя (рішення ЄСПЛ від 06 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» №2).

Процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами має бути використана у спосіб, сумісний із пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1, частини другої, статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового наказу у зв`язку з нововиявленими обставинами, про що йдеться у Постанові Верховного Суду від 30 серпня 2021 року у справі №461/1229/20, провадження №61-15179св20.

Ключовим для розуміння природи зазначеного виду перегляду судових рішень є тлумачення поняття «нововиявлені обставини». ЄСПЛ зауважує, що процедура скасування судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що віднайдено докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка вимагає скасування судового рішення, має довести, що вона не мала можливості надати суду докази до закінчення судового розгляду і що такі докази мають вирішальне значення для справи.

Системний аналіз практики ЄСПЛ щодо перегляду судових рішень дозволяє зробити висновок, що нововиявленими обставинами можуть бути визнані обставини, які: а) існували під час розгляду справи судом; б) не були відомими суду та учасникам справи під час розгляду справи судом; в) мають істотне значення для справи і можуть призвести до іншого результату судового розгляду (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте) (рішення ЄСПЛ від 26 червня 2018 року у справі «Industrial Financial Consortium Investment Metallurgical Union проти України», від 09 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України»).

Враховуючи викладене, як за чинним процесуальним законодавством, так і за сталою практикою ЄСПЛ, до нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Визначені законодавчо як нововиявлені, ці обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Такі обставини мають бути відповідним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Отже, як визначено у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 серпня 2022 року у справі №910/11027/18 процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає існування доказу або факту, який має значення для з`ясування обставин справи, раніше не був відомий, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

До заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами позивач ОСОБА_2 додав висновок спеціаліста Відокремленого підрозділу Приватного підприємства „Консалтинг Експерт Груп" Діктум-Фактум „Центр експертиз та оцінки" від 12.12.2023 року №17, яким було встановлено, що підпис від імені ОСОБА_2 , зображення якого наявне у технічному зображенні „Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу" 579 від 30.06.2015 року з підписом біля рукописного запису ОСОБА_2, виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою (т.2, а.с.12-19).

Аналізуючи вказаний висновок спеціаліста та обґрунтування заяви позивача, суд приходить до висновку, що зазначені обставини не є нововиявленими в розумінні ст.423 ЦПК України, оскільки вони існували на час розгляду даної цивільної справи, рекомендований лист про вручення поштового відправлення ОСОБА_2 (т.1, а.с.58) був приєднаний до матеріалів цивільної справи суддею Шклянкою М.П. у судовому засіданні 20.12.2017 року (т.1, а.с.59-60) і позивач ОСОБА_2 та чотири його представника знали про його існування, усвідомлювали про наявність в ньому підпису ОСОБА_2 , не оспорювали автентичність вказаного підпису, не піддавали його сумніву, мали достатньо часу для надання експертного почеркознавчого висновку, та не довели суду, що не мали такої можливості надати суду вказаний доказ до закінчення судового розгляду справи. За таких обставин заява про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року задоволенню не підлягає.

Згідно ч.1-2, ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1, ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Крім того, як вбачається з тексту висновку спеціаліста Відокремленого підрозділу Приватного підприємства „Консалтинг Експерт Груп" Діктум-Фактум „Центр експертиз та оцінки" від 12.12.2023 року №17, для проведення почеркознавчого дослідження ОСОБА_2 було надано не оригінал рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_2 , а технічне зображення документу: „Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу" 579 від 30.06.2015 року (т.2, а.с.12; 17-19).

Як регламентовано п.3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8.10.1998 року №53/5, з внесеними змінами Наказом Міністерства юстиції України від 27.07.2015 року №1350/5 коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи в установленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам до проведення відповідних експертиз. Про проведення експертизи за такими матеріалами вказується в документі про призначення експертизи (залучення експерта) або письмово повідомляється експерт органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Таким чином, даний висновок здійснений з порушенням вимог п.3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8.10.1998 року №53/5, з внесеними змінами за Наказом Міністерства юстиції України від 27.07.2015 року №1350/5, тому не може вважатись допустимим доказом по справі.

Керуючись ст.76-80; 263; 423-429 ЦПК України, на підставі п.п.27-28 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі №127/10129/17, провадження №14-549зц18, п.6.38 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі №9901/819/18, провадження №11-430заі20, Постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 серпня 2022 року у справі №910/11027/18, Постанови Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі №345/1362/20, провадження №61-8675св21, п.3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8.10.1998 року №53/5, з внесеними змінами Наказом Міністерства юстиції України від 27.07.2015 року №1350/5, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви позивача ОСОБА_2 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18.12.2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ПАТ „Дельта Банк", приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінова Артема Володимировича, 3-тя особа: ОСОБА_3 про визнання рішення незаконним, скасування рішення про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна за нововиявленими обставинами відмовити.

Повний текст ухвали виготовлено 16.03.2024 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня виготовлення повного тексту ухвали.

Суддя :