У х в а л а

5 вересня 2024 року

м. Київ

Справа № 752/5494/20

Провадження № 61-6897ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Боднар Богдана Євгеніївна (далі - адвокат),

на постанову Київського апеляційного суду від 18 березня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивач) до скаржниці за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання дітей разом із батьком,

за зустрічним позовом скаржниці до позивача за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання малолітньої доньки з матір`ю та

в с т а н о в и в :

1. 11 травня 2024 року адвокат в інтересах скаржниці сформувала у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 16314/0/220-24 від 13 травня 2024 року), у якій просила: (1) поновити строк на касаційне оскарження; (2) скасувати зазначену постанову суду апеляційної інстанції та залишити без змін рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 червня 2023 року.

2. 20 червня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення тієї ухвали. Скаржниця мала:

- надати додаткове обґрунтування пропуску строку на касаційне оскарження та необхідності його поновлення. Мотивував так:адвокат вважає, що «останній день подачі касаційної скарги припадає на суботу 11 квітня 2024 року»; у касаційній скарзі зазначила, що повний текст оскарженої постанови скаржниця отримала електронною поштою 10 квітня 2024 року; для підтвердження цього надала знімок екрана з електронної скриньки з листом Київського апеляційного суду, надісланим «вчора, 09:44» на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1; у цьому листі суд апеляційної інстанції повідомив про надсилання у вкладенні документа із накладеним електронним підписом, який зареєстрований в автоматизованій системі документообігу суду 10 квітня 2024 року за вихідним номером 752/5494/20/70664/2024; однак на знімку екрана це вкладення відсутнє, його скаржниця суду не надала; зі змісту зазначеного листа неможливо встановити, чи дійсно апеляційний суд 10 квітня 2024 року надіслав на електронну пошту скаржниці саме електронну копію постанови від 18 березня 2024 року (№ у ЄДРСР 118225392); крім того,скаржниця не підтвердила те, що апеляційний суд не надав їй або адвокату оскаржену постанову у день виготовлення повного тексту останньої, не надіслав цю постанову поштою чи надіслав, але скаржниця або її адвокат не отримали судове рішення до 10 квітня 2024 року (відповідна інформація може бути у матеріалах справи, яких у Верховного Суду немає); навіть ураховуючи доводи скаржниці про те, що копію оскарженої постанови вона отримала 10 квітня 2024 року, тридцятиденний строк на її оскарження сплив у п`ятницю 10 травня 2024 року, а касаційну скаргу адвокат сформувала у системі «Електронний суд» 11 травня 2024 року, помилково вважаючи, що сплив відповідного строку «припадає на вихідний день»;

- надати суду відповідний документ про сплату судового збору у зазначеному розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону, а також докази надсилання цих документів всім іншим учасникам справи;

- надати докази надіслання копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалів тим учасникам справи, яким не надіслала цю скаргу з додатками раніше (до електронного кабінету, а у разі його відсутності - у паперовій формі листом з описом вкладення).

3. Копію ухвали від 20 червня 2024 року скаржниця отримала електронною поштою 9 липня 2024 року через систему «Електронний суд». Такі відомості підтверджує повідомлення про доставлення електронного листа.

4. 18 липня 2024 року адвокат через систему «Електронний суд» подала заяву про усунення недоліків (вх. № 24209/0/220-24 від 19 липня 2024 року). На виконання ухвали суду надала документ про сплату судового збору у встановленому розмірі; докази надіслання копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалів позивачу та службі у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації; докази отримання постанови суду апеляційної інстанції. Мотивувала прохання поновити строк на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції так:

- вступна та резолютивна частини оскарженої постанови проголошена судом апеляційної інстанції 18 березня 2024 року;

- повний текст судового рішення отриманий 10 квітня 2024 року, що підтверджує скріншот повідомлення про надіслання й отримання електронного листа;

- останній день подання касаційної скарги припадає на суботу 11 квітня 2024 року, оскільки строк відраховується з наступного дня після отримання рішення на електронну пошту;

- оскільки закінчення строку припадає на вихідний день, то касаційна скарга подана 11 травня 2024 року з дотриманням передбаченого тридцятиденного строку;

- згідно з практикою Європейського суду з прав людини поновлення пропущеного строку на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення є механізмом забезпечення певної гнучкості та пропорційності при вирішенні питання про допуск скаржника до апеляційного та касаційного провадження.

5. Верховний Суд вважає, що скаржниця не виконала вимог ухвали від 20 червня 2024 року.

6. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

7. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

8. Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

9. Верховний Суд в ухвалі від 20 червня 2024 року про залишення касаційної скарги без руху звернув увагу скаржниці на те, що їй слід додатково обґрунтувати поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження та необхідність його поновлення. Однак адвокат замість того, щоб надати відповідне обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, пояснила суду, що відлік строку на касаційне оскарження слід починати з наступного дня після отримання 10 квітня 2024 року скаржницею постанови суду апеляційної інстанції, і що скаржниця подала касаційну скаргу в межах передбаченого тридцятиденого строку, бо останній день для подання касаційної скарги припав «на суботу 11 квітня 2024 року», який є вихідним днем. Тому просила поновити строк на касаційне оскарження.

10. Суд переконаний у тому, що адвокат помилася під час обчислення тридцятиденного строку на касаційне оскарження та за цієї помилки не мала наполягати на своїй правоті. Адже такий строк, який почав відлік 11 квітня 2024 року (наступного дня після отримання скаржницею копії оскарженої постанови), сплинув у п`ятницю (робочий день) 10 травня 2024 року (останній, 30-ий день для подання касаційної скарги): 20 днів у квітні (11 - 30 квітня 2024 року) та 10 днів у травні (1 - 10 травня 2024 року). На вказану обставину Верховний Суд звернув увагу в абзаці третьому пункту 4.6 ухвали від 20 червня 2024 року. Однак адвокат це зауваження проігнорувала. У заяві про усунення недоліків (вх. № 24209/0/220-24 від 19 липня 2024 року) фактично стверджувала, що це суд помилився у підрахунку днів. Обґрунтування поважності причин пропуску скаржницею строку на касаційне оскарження не надала, а зроблені адвокатом розрахунки днів не є поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження.

11. Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку (абзац перший частини третьої статті 393 ЦПК України).

12. Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (частина перша статті 120 ЦПК України).

13. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК України).

14. Встановлений процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги, вказаних в ухвалі від 20 червня 2024 року, слід продовжити на десять днів із дня вручення скаржниці чи адвокату копії цієї ухвали про продовження процесуального строку.

15. Верховний Суд нагадує скаржниці й адвокату про обов`язки виявляти повагу до суду,надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 1, 3, 7 частини другої статті 43 ЦПК України), добросовісно користуватися процесуальними правами та про неприпустимість зловживання ними (пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами будь-які дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Керуючись статтями 120, 127, 185, 260, 261, 390, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

продовжити ОСОБА_1 на десять днів із дня вручення їй або адвокатові Боднар Богдані Євгеніївні цієї ухвали строк на усунення недоліків касаційної скаргина постанову Київського апеляційного суду від 18 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання дітей разом із батьком і за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання малолітньої доньки з матір`ю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима