ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/2689/15-ц
Провадження № 2-зз/210/3/24
У Х В А Л А

іменем України

23 квітня 2024 року

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді: Скотар Р.Є.,

за участю секретаря судового засідання: Новосилецького В.О.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, клопотання відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 по цивільній справі №210/2689/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Відділ Державної реєстрації речових прав нерухомого майна Реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович про скасування заходів забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

17 листопада 2023 року до суду звернулись ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, в якому просили суд, скасувати заходи забезпечення позову - арешт нерухомого майна, накладений ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.11.2015 року, а саме: квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначили, що як підтверджено рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 17.05.2017 року вимоги про визнання договору дарування від 30.11.2005 року є неналежним способом захисту, тому саме в межах цього провадження накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 є недоречним. Також зазначив, що предметом розгляду даної справи є не сама нерухомість, а договори, які оспорювались позивачем. Жодних вимог щодо квартири позивачем заявлено не було, тому забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру немає жодного відношення до виконання рішення суду. Виконання рішення стосується виключно внесення відповідних відомостей в реєстр речових прав на нерухоме майно в частині скасування державної реєстрації права власності на вказану нерухомість за ОСОБА_5 . Відтак, жодних інших дій за винесеним рішенням позивач вчинити не може, саме тому, накладені судом заходи забезпечення позову фактично є неправильними та жодним чином не забезпечують виконання рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 17.05.2017 року.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Позивач дізнався або міг дізнатись про порушення свого права з моменту набрання рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.05.32017 року законної сили, тобто з 19.03.2019 року. У позивача строк позовної давності для пред`явлення вимог до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 сплив 19.03.2022 року. Накладені заходи забезпечення позову діють з 12.11.2015 року, тобто вже більше 8-ми років. Виходячи з загальних положень про заходи забезпечення позову, можна зробити висновок, що вони мають тимчасовий характер. Позивач після набрання рішенням законної сили не звертався до суду з віндикаційним позовом до ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , хоча саме такий спосіб захисту був наголошений суддею у рішенні суду, таким чином вжиті ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.11.2015 року заходи забезпечення позову наразі суперечать засадам цивільного судочинства в цілому та інституту застосування забезпечення позову окремо.

Ухвалою суду від 20 листопада 2023 року заяву прийнято в провадження та призначено до розгляду.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Щербань В.С. підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити, оскільки на даний час немає реальної потреби в забезпеченні позову, а обставини, що зумовили його застосування змінились..

ОСОБА_2 просив задовольнити клопотання та зняти арешт з квартири за адресою АДРЕСА_1 .

Заслухавши доводи представника заявника, вивчивши матеріали справи, ознайомившись із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на норми ст.158 ЦПК України щодо розгляду заяв про скасування заходів забезпечення позову, суд вважає, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

З матеріалів справи вбачається, що 24 червня 2015 рокудо суду надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Відділ Державної реєстрації речових прав нерухомого майна Реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович про захист порушеного права на житло, в подальшому яку уточнили (Т.1 а.с.1-4).

Разом із позовом до суду подано заяву про забезпечення позову, в якій позивач ОСОБА_4 просить накласти арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_2 до розгляду справи по суті, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду (Т. 1 а.с.31-33).

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 12 листопада 2015 року заяву позивача ОСОБА_4 про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 (Т. 1 а.с.92).

17 травня 2017 року рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Відділ Державної реєстрації речових прав нерухомого майна Реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович про захист порушеного права на житло задоволено частково. Визнано недійсним з моменту укладення договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 17 жовтня 2005 p., укладений між ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , в інтересах яких діяв ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріальною округу Дацко Я.О., зареєстрований в реєстрі №15449. Скасовано державну реєстрацію права власності на квартири АДРЕСА_2 , зареєстровану за ОСОБА_5 (Т. 2 а.с.11-15).

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 19 березня 2019 року апеляційні скарги ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишені без задоволення. Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 травня 2017 року залишене без змін. (Т.3 а.с. 26-32).

Згідно супровідного листа, 01 квітня 2019 року копію постанови суду від 19.03.2019 року поштою було направлено на адресу сторін по справі (Т. 3 а.с.34).

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо: забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову.

Однак, відповідачі та їх представники наданим правом на оскарження ухвали суду про забезпечення позову, не скористались.

Відповідно до листа Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) № 76066 від 10.11.2022 року станом на 10.11.2022 року до органу ДВС ОСОБА_4 або його представник ОСОБА_10 з заявою про відкриття виконавчого провадження по справі № 210/2689/15-ц не звертались, виконавчі провадження по справі не відкривались.

Забезпечення позову це вжиття комплексу заходів цивільного процесуального характеру, направлених на припинення дій, які можуть утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду. Вжиття цих заходів має гарантувати реалізацію позовних вимог у разі задоволення позову. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Отже, заходи забезпечення позову за своєю правовою суттю є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини 1 статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За змістом частини 6 статті 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Відповідно до частин 7, 8 статті 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 визначено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Системний аналіз наведених процесуальних норм свідчить проте, що суд може скасувати забезпечення позову у зв`язку зі зміною умов, що існували на момент постановлення ухвали про забезпечення позову.

Підставами для скасування заходів забезпечення позову може бути ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову або фактичне виконання судового рішення про задоволення позову.

Крім того, підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову.

Виконання судового рішення є невід`ємним елементом права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконання судового рішення здійснює суд.

Судом встановлено, що ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 листопада 2015 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 травня 2017 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 19 березня 2019 року, визнано недійсним з моменту укладення договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 17 жовтня 2005 pоку, укладений між ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , в інтересах яких діяв ОСОБА_6 , та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріальною округу Дацко Я.О., зареєстрований в реєстрі №15449. Скасовано державну реєстрацію права власності на квартири АДРЕСА_2 , зареєстровану за ОСОБА_5 .

Звертаючись до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 листопада 2015 року, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 посилалися на те, що реальної потреби в забезпеченні позову наразі немає, а обставини, що зумовили його застосування змінились.

Відповідно до вимог процесуального закону клопотання про скасування заходів забезпечення позову має бути вмотивованим.

Суд наділений правом скасувати заходи забезпечення позову лише за умови, коли відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження доводів, викладених в клопотанні про скасування заходів забезпечення позову, суду не надано належних та допустимих доказів які б свідчили про наявність підстав для скасування в повному обсязі вжитих судом заходів забезпечення.

При цьому, суд звертає увагу на те, що рішення суду на даний час не виконано, і відповідно скасування вжитих судом заходів забезпечення може призвести до вчинення дій, що ускладнять або зроблять неможливим виконання рішення суду в подальшому.

Сукупність вищезазначених обставин та положень закону приводить до висновку про відсутність правових підстав для скасування такого заходу забезпечення позову, застосованого судом на підставі ухвали суду від 12 листопада 2015 року, оскільки заявником не надано доказів того, що потреба в забезпеченні позову відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Доводи відповідачів у клопотанні про скасування заходів забезпечення позову зводяться лише до того, що позивач не звертався з віндикаційним позовом про витребування спірної квартири із чужого незаконного володіння. Проте, суд вказані доводи не приймає до уваги, оскільки вони не є підставою для скасування арешту на зазначену вище квартиру.

Крім того, суд звертає увагу, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 грудня 2022 року у задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі №210/2689/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Відділ Державної реєстрації речових прав нерухомого майна Реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович про захист порушеного права на житло - відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 22 березня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишено без задоволення. Ухвалу Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 грудня 2022 року залишено без змін.

У зв`язку з викладеним, суд доходить висновку, що заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою у цивільній справі №210/2689/15-ц, станом на сьогодні є такими, що не підлягають скасуванню.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст.158, 447 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 по цивільній справі №210/2689/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Відділ Державної реєстрації речових прав нерухомого майна Реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Дацко Ярослав Олексійович про скасування заходів забезпечення позову- відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та проголошено 24 квітня 2024 року.

Суддя: Р. Є. Скотар