Провадження № 2/638/1608/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року м.Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Теслікової І.І.,

за участю секретаря судового засідання Шевцової А.Р.,

в процесі розгляду в приміщенні суду в м. Харкові у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовною заявою представника ОСОБА_1 адвоката Коломійцева Андрія Юрійовича до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ємець Іван Олександрович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Драга Юлія Георгіївна, про витребування нерухомого майна та скасування державної реєстрації,-

Встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду, через свого представника адвоката Коломійцева А.Ю., з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування нерухомого майна та скасування державної реєстрації.

Ухвалою судді Дзержинського районного суду м.Харкова Теслікової І.І. від 14 вересня 2023 року позовна заява залишена без руху, на виконання якої представником позивача надано заяву.

Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова Теслікової І.І. від 22 вересня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою в порядку загального позовного провадження. Запропоновано позивачу та відповідачу скористатися вимогами ст. 178-180, 193 ЦПК України.

26 лютого 2024 року від представника позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог та доповнено позовні вимоги ще однією позовною вимогою, а саме: витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

У підготовче судове засідання представник позивача не з?явився, надавши до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з?явився, надіславши заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 та треті особи в судове засідання не з?явились, з невідомих суду причин, про час та місце судового засідання повідомлялись своєчасно та належним чином.

Суд, вивчивши заяву про збільшення позовних вимог приходить до висновку, що вона підлягає прийняттю.

Відповідно до ст.49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу (49 Цивільно процесуального кодексу) викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі № 910/18389/20.

Як вбачається предметом спору у цій справі у первісній редакції позовної заяви були позовні вимоги про:

- витребувати у ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 (одну другу) частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис № 7107 про право власності ОСОБА_2 на 1/2 (одну другу) частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 про право власності ОСОБА_3 на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

26 лютого 2024 року до закінчення судом підготовчого провадження у справі представник позивача подав до суду заяву про зміну предмета позову, в якій просив доповнити позовні вимоги ще однією позовною вимогою, а саме: витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1

Отже, як вбачається, представник позивача здійснив доповнив позовні вимоги новою вимогою, тобто змінив предмет позову.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги викладені в заяві доводи, суд вважає за можливе прийняти заяву про зміну предмета позову до розгляду та розгляд справи продовжити із врахуванням доповненої позовної вимоги.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.49,260,261,353 ЦПК України, суд,-

постановив:

Прийняти до розгляду заяву про зміну предмета позову, подану в межах розгляду цивільної справи за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Коломійцева Андрія Юрійовича до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ємець Іван Олександрович, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Драга Юлія Георгіївна, про витребування нерухомого майна та скасування державної реєстрації.

Розгляд справи здійснювати з урахуванням доповненої позовної вимоги.

Встановити строк для подання відповідачами письмового відзиву на заяву про зміну предмета позову протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються, з урахуванням вимог статей 178, 191 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів має бути надіслана відповідачами іншим учасникам справи.

Роз`яснити позивачу його право протягом п`яти днів з дня отримання копії відзиву на заяву про зміну предмета позову подати до суду відповідь на відзив, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу відповідачів, а відповідачі протягом п`яти днів мають право подати свої заперечення з дотриманням вимог ст. ст. 178, 179, 180 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи: заява; відзив на заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копію даної ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Теслікова