ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6237/21
Провадження № 2/362/165/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 березня 2024 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,
за участю секретаря Стороженко К.М.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без фіксування технічними засобами на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 , звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу між нею та громадянином Республіки Азербайджан ОСОБА_2 , який був зареєстрований 23 січня 2021 року у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 63.
Вказуючи на те, що 21 січня 2021 року між нею та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб.
Від шлюбу спільних дітей не мають.
Відповідач прописався та зареєструвався за місцем її проживання за адресою : АДРЕСА_1 і в червні місяці 2021 року при зустрічі він їй повідомив, що він назавжди залишає її, станом на сьогодні місце його знаходження їй не відомо. Спільне господарство не велось.
14 липня 2021 року Позивачка звернулась до відділу поліції №1 Обухівського районного управлінні поліції ГУНП в Київській області за №9179 від 14.04.2021 року заява була зареєстрована до єдиного обліку заяв (вх.. С-633 від 14.07.2021).
Дільничним офіцером поліції відділу поліції №1 Обухівського районного управлінні поліції ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції Пархоменко О.С. була проведена перевірка інформації та було встановлено, що місцезнаходження громадянина ОСОБА_2 не представилось можливості і опитати його не вдалося.
Водночас було запропоновано звернутися до суду і вирішити питання розірвання шлюбу та зняття реєстрації особи в судовому порядку.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.11.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення зазначених недоліків в ухвалі.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04.02.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 продовжено процесуальні строки для усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18.04.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у цивільній справі.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.08.2022 року цивільну справу зупинено та направлено судове доручення компетентному суду Республіки Азербайджан для вручення копії позовної заяви з додатками до неї документами ОСОБА_2 .
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05.09.2023 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
31.01.2024 року від Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до суду надійшло повідомлення, що направляє документи складені Гянджинським міським судом Азербайджанської Республіки в ході виконання доручення, без виконання доручення Васильківського міськрайонного суду Київської області про вручення судових документів та допит відносно ОСОБА_2 , оскільки останній в судове засідання не з`явився.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 31.01.2024 року відновлено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася, направила до суду клопотання про слухання справи у її відсутності, позов підтримала проти заочного рішення не заперечує (а.с. 82 ).
Судом виконано вимоги процесуального закону в частині надсилання відповідачу судової кореспонденції на адресу його проживання, але доручення компетентним органом повернуто без виконання, а також ОСОБА_2 повідомлявся про відкриття провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження у порядку ч. 11 статті 128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на сайті «Судової влади», в судове засідання не з`явився та не направив відзив на позовну заяву.
Інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.
На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутністю відзиву відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі заочного рішення та задоволення позовних вимог.
Судом встановлено, що 23 січня 2021 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 63, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 5).
Від шлюбу сторони не мають спільних дітей.
Відповідно до ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Відповідно до ч.1 ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.
Статтею 16 Закону визначено, що особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.
У відповідності до ч.1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України (далі - СК України) передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Відповідно до ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За змістом ч. 2 ст. 104, ст. 110 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11 передбачено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем, а примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
За змістом ч. 2 ст. 114, ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, має бути зареєстроване в державному органі реєстрації актів цивільного стану, за заявою колишньої дружини або чоловіка.
Керуючись статтями 21, 24, 56, 104, 112, 114, 115 СК України, статтями 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 280 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 23 січня 2021 року у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 63 - розірвати.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 олги, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Текст рішення виготовлено 11.03.2024 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко