Справа № 185/2026/24
Провадження № 2/185/2139/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2024 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, яка продовжує навчання,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулась з позовом до свого батька ОСОБА_2 про стягнення аліментів на своє утримання, посилаючись на те, що після досягнення повноліття вона продовжує навчання у вищому навчальному закладі, навчається на денній формі, на контрактній основі, стипендії не отримує і потребує матеріальної підтримки.

Позивачка просить стягнути з відповідача аліменти у розмірі 1/4 частки заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з дати подання позову і до закінчення навчання.

Позовна заява надійшла до суду 22 лютого 2024 року.

29 лютого 2024 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Як передбачено частиною 1 статті 199 Сімейного кодексу України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу.

Згідно з частиною 6 статті 7 Сімейного кодексу України, жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї.

Таким чином законом визначений рівний обов`язок як батька, так і матері надавати матеріальну допомогу повнолітній дочці, яка продовжує навчання.

У позовній заяві зазначено, що матір позивачки не має можливості утримувати повнолітню дочку, яка продовжує навчання.

Оскільки мати також має визначений законом обов`язок по утриманню повнолітньої дочки, яка продовжує навчання, рішення суду у даній справі може вплинути на виконання матір`ю цього обов`язку.

Позивачка заявляє позовні вимоги до батька про стягнення аліментів на своє утримання, однак не зазначає у позовній заяві свою матір в якості учасника справи (третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору).

2. Позивачкою заявлені вимоги майнового характеру, однак не вказана ціна позову згідно з пунктом 3 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Позивачкою заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у вигляді періодичних платежів (аліментів), відтак позов підлягає грошовій оцінці і позовна заява має містити зазначення ціни позову згідно пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України.

Як визначено пунктом 3 частини 1 статті 176 ЦПК України, у позовах про стягнення аліментів ціна позову визначається сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців.

Тому позивачці необхідно подати уточнену позовну заяву, в якій вказати ціну позову, а також зазначити свою матір як учасника справи (третю особу), адресу її проживання чи перебування, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта, відомі номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з частиною 2 статті 185 ЦПК України, строк усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, яка продовжує навчання.

Надати строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя У.М. Болдирєва