Справа № 304/1/24 Провадження № 2/304/1/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2024 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого-судді Ганька І.І.,

з участю секретаря судового засідання Галас Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 304/1/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,,

У С Т А Н О В И В:

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб, укладений між ними 17 жовтня 2020 року у виконкомі Т.Полянської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 08, відновивши їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 », а також залишити сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на проживання, виховання і утримання при ній як матері та стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше, ніж 50 відсотків і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позовної заяви до суду і до досягнення дитиною повноліття.

У судове засідання позивач не з`явилася, однак її представник адвокат Штефаняк І.І. попередньо подав заяву про залишення вказаного позову без розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явився, хоча був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та подану представником позивача заяву, суд прийшов до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 49 цього Кодексу сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно з вимогами пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Ознайомившись із заявою адвоката Штефаняка І.І., вивчивши матеріали справи, враховуючи, що заява про залишення позову без розгляду не суперечить закону та не порушує чиї-небудь права і охоронювані законом інтереси, суд вважає за можливе залишити вищевказану позовну заяву без розгляду.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду як це передбачено законом, а саме пунктом 5 частини 1 статті 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст. 2, 7, 10, 44, 130, 131, 210, п. 5 ч. 1 ст. 257, 259 261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: Ганько І. І.