ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-зз/753/78/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" жовтня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Білоус Є.О.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

відповідачки - ОСОБА_2 ,

представника відповідачки - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі №753/12636/23 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, застосованих ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02.07.2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_4 в інтересах якого діє ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Одночасно з позовною заявою представник позивача звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірний автомобіль.

Ухвалою суду від 02.07.2024 року заяву про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на 1/2 частину автомобілю марки Mazda CX-5, 2020 року випуску, чорного кольору, з номером шасі (кузова, рами) - НОМЕР_1 , який зареєстровано на ім`я ОСОБА_2 , із забороною відчуження.

20.09.2024 року на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_4 , в якому він просить суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02.07.2024 року у вигляді арешту на 1/2 частину автомобілю. В обґрунтування посилається на те, що 06.07.2024 року відповідачка ОСОБА_2 у ТСЦ 3246 здійснила відчуження вказаного автомобіля на ім`я ОСОБА_6 , на підставі договору купівлі-продажу транспортного засобу №3246/2024/4736636. Дарницьким відділом ДВС у місті Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) 09.08.2024 року відкрито виконавче провадження НОМЕР_2 та накладено арешт на вказаний автомобіль. Вважає, що накладення арешту на транспортний засіб, який знаходиться у власності третьої особи не забезпечить виконання судового рішення, у зв`язку з чим позивачем було подано клопотання про накладення арешту на інше майно.

Ухвалою суду від 10.10.2024 року призначено судове засідання для розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, в яке викликано учасників справи.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 адвокат Винокуров О.В. підтримав клопотання з підстав викладених у ньому та просив скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02.07.2024 року.

У судовому засіданні відповідачка ОСОБА_2 пояснила суду, що їй було відомо про ухвалу суду від 02.07.2024 року, якою було накладено арешт на 1/2 частину автомобілю марки Mazda CX-5, що є предметом спору. Не зважаючи на це, за порадою куми, вона переоформила право власності на автомобіль на знайому, для того, щоб її колишній чоловік не міг відібрати її.

У судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Тесля С.М. проти задоволення клопотання заперечував.

Заслухавши позицію представників сторін та відповідачки, дослідивши клопотання до додані до нього матеріали, суд зазначає наступне.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Як роз`яснено у Постанові Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», за змістом ч. 1 ЦПК єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі.

Ухвалою суду від 02.07.2024 року заяву ОСОБА_4 про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на 1/2 частину автомобілю марки Mazda CX-5, 2020 року випуску, чорного кольору, з номером шасі (кузова, рами) - НОМЕР_1 , який зареєстровано на ім`я ОСОБА_2 , із забороною відчуження.

Постановою головного державного виконавця Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ткачовою Катериною Володимирівною від 09.08.2024 року відкрито виконавче провадження НОМЕР_2 та накладено арешт /2 частину автомобілю марки Mazda CX-5, 2020 року випуску, чорного кольору, з номером шасі (кузова, рами) - НОМЕР_1 , який зареєстровано на ім`я ОСОБА_2 , із забороною відчуження (а.с. 5-6, 12-13).

Ухвалою суду від 10.09.2024 року заяву ОСОБА_4 про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на 1/6 частину двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 72,3 кв.м., житловою площею 29,9 кв.м., який зареєстровано на ім`я ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер відомостей про речове право 49572727.

Відповідно до постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04.10.2023 у справі № 504/158/22, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову. Правова природа арешту майна чи іншого обмеження стосовно майна, вчиненого у зв`язку із провадженням у цивільній справі, полягає у обмеженні права розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, передання в заставу, іпотеку, укладення інших правочинів чи перероблення майна), при цьому за власником зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачено законом і є обґрунтованим.

Зі змісту Постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21.06.2023 року у справі № 521/19246/20 вбачається, що порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення - ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття спірних заходів забезпечення за їх безпідставністю.

Вирішуючи питання про скасування заходів забезпечення позову, суд бере до уваги інтереси осіб, права яких можуть бути порушенні, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, в відповідності з нормами процесуального права у суду є всі підстави для скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 158, ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02.07.2024 року по справі №753/12636/23, провадження № 2-з/753/143/24 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Скасувати арешт, накладений на 1/2 частину автомобілю марки Mazda CX-5, 2020 року випуску, чорного кольору, з номером шасі (кузова, рами) - НОМЕР_1 .

Копію ухвали про скасування заходів забезпечення позову надіслати всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 15.11.2024 року.

Суддя: Осіпенко Л.М.