Справа № 274/1261/24
Провадження № 2/0274/647/24
УХВАЛА

про залишення позову без руху

14.02.2024 року Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про зняття арешту з квартири -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, просить зняти арешт з квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належить йому на праві власності.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що постановою Бердичівського відділу ДВС серії АА №113677 від 02.09.2003 на його квартиру, на підставі рішення Бердичівського міського суду накладено арешт. Виконавча служба зняти арешт з майна не має можливості, оскільки відкритих або завершених виконавчих проваджень відносно ОСОБА_1 на виконанні відділу ДВС не перебуває.

Також просив звільнити його від сплати судового збору, у зв`язку з тим, він являється малозабезпеченою особою.

Вивчивши клопотання позивача, дослідивши додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою, за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за таких умов:

1. розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2. позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або

3. предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач обґрунтував тим, що являється малозабезпеченою особою, а тому не має змоги сплатити судовий збір. На підтвердження зазначених обставин надав довідку про розмір пенсії за період серпень 2023- січень 2024, копію посвідчення інваліда 3 групи.

Однак наданих документів недостатньо для визначення матеріального стану позивача.

Оскільки позивачем не надано доказів, які б реально підтверджували його скрутне матеріальне становище (наприклад, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідку податкового органу про відсутність доходів у позивача та у членів її сім`ї), не довів незадовільний матеріальний стан, суд позбавлений можливості перевірити матеріальне становище, котре перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а тому не вбачає підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки звільнення від сплати судового збору допускається лише у виключних випадках. При цьому, суд звертає увагу на те, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

При вирішенні даного клопотання суд враховує і практику Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі», суд зазначив, що вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

Відсутність у позивача пільг щодо сплати судового збору ніяким чином не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у позивача пільг щодо його сплати, суд приходить до висновку, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами позивача стосовно можливості звернення до суду у даній справі дотримано.

Оскільки відсутні встановлені законом підстави для звільнення позивача від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору, тому клопотання позивача не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з 01.01.2021 ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу -1211,20 грн.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн. та надати оригінал квитанції про його сплату.

Реквізити для оплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Бердичів/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0006825, Код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення - судовий збір.

Крім того, позивачу необхідно визначитись в належним відповідачем у даній справі.

В разі, якщо позивач подає позов про звільнення майна з-під арешту, то тоді слід мати на увазі, що відповідачем по справі є стягувач за виконавчим документом, за яким накладений арешт, а відділ Державної виконавчої служби залучається в якості третьої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 4, 175, 177, 185, 258-260,354 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про зняття арешту з квартири залишити без руху та надати строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви, а саме: сплатити судовий збір, оригінал квитанції надати суду, не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали, роз`яснити, що інакше позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.М.Вдовиченко