Провадження № 2-п/204/13/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Черкез Д.Л.

за участю секретаря судового засідання Карнаух В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2024 року по цивільній справі № 204/11252/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кретова Наталія Борисівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

15 лютого 2024 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2024 року по цивільній справі № 204/11252/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кретова Наталія Борисівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом. В обґрунтування заяви зазначено, що Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2024 року по цивільній справі № 204/11252/23 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 були задоволені. Визнано за ОСОБА_2 , право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 44,4 кв.м., житловою площею 27,7 кв.м., яка в цілому складається з: і-коридор площею 4,7 кв.м., 2 санвузол площею 3,3 кв.м., з кухня площею 5,8 кв.м., 4 житлова площею 13,8 кв.м., 5 коридор площею 1,7 кв.м., 6 комора площею 1,2 кв.м., 7 - житлова площею 13,9 кв.м. Відповідач та її представник не були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, а тому не могли бути присутніми на судових засіданнях у період розгляду справи. Вважає рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, а також вважає вказане рішення необгрунтованим, у зв`язку з неповнотою встановлення обставин, які мають значення для справи і неправильного дослідження та оцінки доказів, виходячи з наступного. З матеріалів позову вбачається, що вказана вище позовна заява подана Представником позивача Дейчман Тетяною Миколаївною, що діє на підставі Довіреності №1378 від 29.11.2021 року посвідченої Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кретовою Н.Б. З аналізу змісту позовних вимог встановлено, що це спір щодо спадкування. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю. Вищезазначене свідчить про те, що представник позивача ОСОБА_4 за довіреністю не є особою, яка має право на підписання позовної заяви від імені позивача та не може здійснювати представництво інтересів позивача у цивільній справі, оскільки ця цивільна справа відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України не віднесена до категорії малозначних і повинна розглядатися виключно в загальному позовному провадженні, а вищевказана довіреність не містить інформації про те, що ОСОБА_4 є діючим адвокатом, а до позовної заяви не долучено ордер про надання правової (правничої) допомоги. За таких обставин, оскільки ОСОБА_4 не надала належних документів на підтвердження повноважень у справі, вона не може бути допущена судом як представник позивача та підписувати позовні заяви. Отже, з огляду на те, що позовна заява підписана особою, яка не мала права її підписувати, тому не могла бути прийнята до розгляду судом та підлягала поверненню. Також відповідач зазначила, що рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2024 року суд не звернув належної уваги на те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 була заведена в Третій дніпровській державній нотаріальній конторі, а позивач звернулася з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири АДРЕСА_2 до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кретової Н.Б. Спадкоємець може звернутися до будь-якого нотаріуса за місцем відкриття спадщини (за місцем проживання померлого). Таким чином, з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом позивач мала б звернутися до Третьої дніпровської державної нотаріальної контори. З огляду на вищенаведені обставини, заявник звернувся до суду з даною заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2024 року по цивільній справі № 204/11252/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кретова Наталія Борисівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд заяви за її відсутності, вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд заяви за її відсутності, заперечувала проти задоволення заяви та просила суд відмовити у її задоволенні.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та зазначеної вище цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи 16 січня 2024 року Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська було ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 204/11252/23, згідно якого позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом були задоволені: визнано за ОСОБА_2 , право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на частину квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 44,4 кв.м., житловою площею 27,7 кв.м., яка в цілому складається з: 1-коридор площею 4,7 кв.м., 2 санвузол площею 3,3 кв.м., 3 кухня площею 5,8 кв.м., 4 житлова площею 13,8 кв.м., 5 коридор площею 1,7 кв.м., 6 комора площею 1,2 кв.м., 7 - житлова площею 13,9 кв.м (а.с. 123-126).

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно положень ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суд виходить з того, що підставами для скасування заочного рішення є поважність причин неявки в судове засідання відповідача, та наявність істотних доказів по справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача. За відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач в процесі розгляду справи № 204/11252/23 неодноразово викликався в судове засідання, що підтверджується супровідними листами та повістками (а.с. 68, 74е, 74 с, 114), а отже був належним чином повідомлений про її розгляд, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 74ї).

Отже, усі заперечення відповідача щодо її неналежного повідомлення є безпідставними та недоведеними, а тому судом відхиляються. Крім того суд зазначає, що неотримання відповідачем судових повісток за місцем його проживання не свідчить про неналежність повідомлення відповідача, оскільки судом було вжито всіх заходів для завчасного повідомлення учасників справи про час та місце її розгляду.

Також суд звертає увагу, що про розгляд справи сторона відповідача була обізнана, оскільки під час перебування справи у провадженні судді представник відповідача зверталася до суду з заявою про відкладення розгляду справи (а.с. 72), однак після цього не вжила жодних заходів з метою з`ясування стадії розгляду справи, що судом розцінюється як зловживання процесуальними правами спрямованим на затягування судового розгляду.

Крім того суд зазначає, що одного факту неповідомлення позивача про час розгляду справи не достатньо для скасування судового рішення, ухваленого законно та обґрунтовано, оскільки основним критерієм для його скасування є надання відповідачем суттєвих доказів, наявність яких дала б суду підстави переглянуте раніше ухвалене рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 3 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

Відповідач у заяві про перегляд заочного рішення посилається на те, що представник позивача не мав права підписувати позовну заяву. Надаючи оцінку наведеним доводам відповідача суд констатує їх безпідставність, оскільки представник позивача діяв на підставі довіреності та у розумінні приписів ЦПК України є представником позивача з усіма правами, наданими стороні (а.с. 9). Крім того, повноваження представника позивача підтверджуються ордером серії ДП № 45/52 від 27.07.2021 року (а.с. 144), та представник позивача є адвокатом, що підтверджується відповідним свідоцтвом № 0105 (а.с. 145)

Твердження представника відповідача про те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , була заведена в Третій ДДНК, суд визнає абсолютно недоведеними та такими, що спростовуються матеріалами справи, оскільки саме відповідач - ОСОБА_1 , 10 червня 2020 року звернулася з заявою № 49 до Приватного нотаріуса ДМНО Кретової Н.Б. про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 76), внаслідок чого і була заведена спадкова справа № 20/2020.

Внаслідок заведення спадкової справи № 20/2020 приватним нотаріусом ДМНО Кретовою Н.Б. позивач ОСОБА_2 21 липня 2020 року звернулася до зазначеного нотаріуса з заявою № 63 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 85).

Таким чином, усі твердження представника відповідача щодо звернення позивача до неналежного нотаріуса судом до уваги не беруться та відхиляються як недоведені та такі, що спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Проаналізувавши заяву про перегляд заочного рішення та додані до неї документи слід констатувати, що в обґрунтування своїх заперечень проти позовних вимог по цивільній справі № 204/11252/23 відповідачем ОСОБА_1 не надано суду жодного вагомого доказу та не доведено наявності обставин, які б свідчили про наявність підстав для скасування рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2024 року.

Оцінюючи у сукупності усі інші аргументи відповідача наведені ним в обґрунтування своїх заперечень, суд до уваги їх не бере, оскільки вони не відносяться до предмета спору, та є явно необґрунтованими .

Враховуючи вищевикладене та відсутність встановлених законом підстав для скасування заочного рішення, ненадання відповідачем доказів, які мали б мали істотне значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про те, що заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76-81, 280, 284, 285, 287, 288 ЦПК України, -

У х в а л и В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2024 року по цивільній справі № 204/11252/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кретова Наталія Борисівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом - залишити без задоволення.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Л. Черкез