Справа № 694/2289/24 провадження № 2/694/619/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

08.11.2024 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Смовж О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Блискавки А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Бабенко Р.В., до Звенигородської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Бедрата-Скляр Наталія Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Звенигородського районного суду Черкаської області з позовною заявою до Звенигородської міської ради та просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після смерті рідного брата позивача відкрилася спадщина у виді належної йому частки квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про право власності. Позивач проживає у місті Покровськ, яке знаходиться в безпосередній близькості до зони ведення бойових дій, переміщення до інших міст та населених пунктів є ускладненим, транспортного сполучення немає, у зв`язку з чим ОСОБА_1 не змогла вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Надалі приватним нотаріусом Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Бедратою-Скляр Н.М. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропущенням строку для подачі відповідної заяви.

Позивач посилається на те, що місто Покровськ Донецької області віднесено до територій, на яких ведуться бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до Переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309, зазначає, що інші спадкоємці, які б звернулися із заявами про прийняття спадщини, відсутні, тому вважає, що існують об`єктивні обставини, які завадили їй звернутися до нотаріуса у визначений законом шестимісячний строк.

Такі обставини стали підставою для звернення позивача до суду з позовом.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 09 вересня 2024 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання на 10.10.2024, запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, витребувано від приватного нотаріуса копії спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_2 .

Витребувані документи надійшли до суду 12.09.2024.

Усі учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

ОСОБА_1 надіслала суду заяву, просить розглянути справу за її відсутності. Від представника позивача адвоката Бабенка Р.В. надійшла заява аналогічного змісту.

Третя особа приватний нотаріус Бедрата-Скляр Н.М. направила до суду заяву від 15.10.2024 (зареєстровано 01.11.2024) про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач повідомлений про день та час розгляду справи належним чином, заяв, клопотань не подавав, про причини неявки представника суд не повідомив.

Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу за його відсутності та згідно з ч.4 ст.223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

За приписами частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин, суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та ухвалити заочне рішення.

За приписами статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

Статтями 12, 13 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення, не може ґрунтуватися на припущеннях.

Беручи до уваги думки учасників справи, викладені у поданих до суду письмових заявах, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, повно, всебічно та безпосередньо з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , про що Звенигородським відділом реєстрації актів цивільного стану видано свідоцтво про смерть від 21.08.2024 (повторно, серія НОМЕР_1 , актовий запис №320, копія міститься в матеріалах справи а.с.13).

Відповідно до наявної копії свідоцтва про право власності від 27.04.1995 (а.с.17) за життя ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності належала частка квартири АДРЕСА_1 ), щодо якої має спадкові права ОСОБА_1 рідна сестра померлого ОСОБА_2 , як встановив суд відповідно до наданих копій їхніх свідоцтв про народження від 12.12.1969 серії НОМЕР_2 (а.с.10) та 04.07.1962 серії НОМЕР_3 (а.с.12), де у графі батьки зазначені одні й ті самі особи.

Після смерті ОСОБА_2 приватним нотаріусом Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Бедратою-Скляр Н.М. відкрито спадкову справу №331/2024 від 27.08.2024 за заявою ОСОБА_1 .

Разом з тим, постановою від 05.09.2024 №840/02-31 відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини.

Відомостей щодо наявності інших спадкоємців суду не надано.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно зі статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно зі статтею 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;

2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини;

3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини,

ОСОБА_1 посилається зокрема на те, що після запровадження в Україні воєнного стану 24 лютого 2022 року, розпочалися активні бойові дії на Донецькому напрямку, у тому числі й у м. Покровськ Донецької області, де проживає позивач. Місто перебуває у безпосередній близькості до лінії фронту, вкрай ускладнений логістичний зв`язок із не окупованою частиною України. Зазначає, що такі обставини існують і на даний час, що робить неможливим вчасне звернення до різних органів для вирішення нагальних та життєвих питань, у тому числі й до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачкою шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Окрім цього, суд враховує, що місто Покровськ Донецької області віднесено до територій, на яких ведуться бойові дії, згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309.

Оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилається ОСОБА_1 , а також на загальновідомі обставини, суд дійшов обґрунтованого висновку, що причини, вказані позивачкою, є тими непереборними обставинами, які перешкоджали їй протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Принцип «пропорційності» пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.

Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17.

Враховуючи фактичні обставини у справі, суд вважає наведені позивачем причини пропуску строку із зверненням із заявою про прийняття спадщини після смерті рідного брата ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , поважними, приймає до уваги те, що після смерті останнього з заявами про прийняття спадщини інші можливі спадкоємці не зверталися, виходячи з чого наявні об`єктивні та достатні правові підстави для задоволення позовних вимог та визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини у три місяці.

При вирішенні цієї справи, суд також враховує правову позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду 20 березня 2024 року у справі № 545/1231/23, провадження № 61-16142св23.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Водночас, у позовній заяві позивач просить судові витрати залишити за нею, і таке прохання суд задовольняє.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 3-5, 7-13, 17, 19, 43, 49, 76-81, 89, 141, 223, 259, 263-265, 273, 280, 354, 355 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Звенигородської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Бедрата-Скляр Наталія Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (рнокпп НОМЕР_4 ), додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Звенигородка Черкаської області, терміном у три місяці.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Ю. Смовж