"15" листопада 2024 р. Справа № 363/5233/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 листопада 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Київ Лазарєва Людмила Іванівна (робоча адреса нотаріуса: м. Київ, вул. Шовковична, буд. 7-А, оф. 85) про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

На виконання вимог ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України судом 14.10.2024 року направлено запит до Вишгородської міської ради Київської області. З урахуванням відсутності у позовній заяві відомостей щодо дати народження, РНОКПП відповідача запит до органу реєстрації місця проживання здійснювався лише за прізвищем, ім`ям та по батькові відповідача.

З листа Вишгородської міської ради № 1286 від 16.10.2024 року судом встановлено, що в реєстрі територіальної громади відсутні будь-які відомості про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_2

22.10.2024 року судом направлено запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області. З листа № 8010.15.1-46394/8010.15.1-24 від 25.10.2024 року вбачається, що в Єдиному державному демографічному реєстрі станом на 26.02.2020 року були наявні відомості щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . При цьому з огляду на відсутність у запиті відомостей щодо дати народження та ідентифікаційного коду ОСОБА_2 ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області у своєму листі було наголошено на необхідності уточнення чи стосується надана інформація тієї особи, що є учасником справи.

З метою ідентифікації відповідача ОСОБА_2 судом направлено запит до Державного реєстру фізичних осіб платників податків. З відповіді № 906291 від 14.11.2024 року вбачається, що однозначно ідентифікувати ОСОБА_2 лише за датою народження неможливо.

Судом повторно направлено запит до Державного реєстру фізичних осіб платників податків. З відповіді № 906298 від 14.11.2024 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має РНОКПП НОМЕР_2 .

Після встановлення необхідних персональних даних відповідача ОСОБА_2 судом направлено запит до Єдиного державного демографічного реєстру. З відповіді № 906299 від 14.11.2024 року вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви, суд вважає за доцільне зазначити наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позовні вимоги про визнання права власності, витребування або повернення майна, виділ у натурі частки майна є майновими, оскільки за своєю правовою природою пов`язані з підтвердженням прав на майно (постанова ВС від 24.01.2018 року у справі № 916/1220/17, ухвала ВС від 04.03.2019 року у справі № 923/441/18, ухвала ВС від 30.03.2023 року у справі № 591/3750/20).

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб?єктом оціночної діяльності - суб?єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").

Таким чином, належними доказами на підтвердження вартості майна, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Позовні вимоги ОСОБА_1 є майновими. Позивачем проведено оцінку спірного нерухомого майна, відповідно до якої вартість земельної ділянки становить 369 000 грн. 00 коп. Оскільки позовні вимоги стосуються витребування 1/2 частини земельної ділянки, то відповідно ціна позовну становить 184 500 грн. 00 коп.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання позовної заяви ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову (1 845 грн. 00 коп.), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн. 20 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140 грн. 00 коп.).

У той же час, до позовної заяви не додано документів, які підтверджують сплату ОСОБА_1 судового збору у розмірі 1845 грн. 00 коп. У суду також відсутнє будь-яке підтвердження з казначейської служби про зарахування до державного бюджету коштів в якості сплати ОСОБА_1 судового збору за цю позовну заяву.

Додана до позовної заяви квитанція про сплату судового збору № 0470-1222-5783-7523 датується 21.12.2023 року та стосується сплати судового збору за позовом ОСОБА_1 на рішення від 24.11.2023 року по справі № 363/770/22. При цьому у призначенні платежу вказується Київський апеляційний суд.

Тобто, до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату позивачем у встановленому порядку та розмірі судового збору за подання позовної заяви.

Крім того, в обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 додано до позовної заяви рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03.08.2021 року у справі № 363/1011/19 та рішення Вишгородського районного суду Київської області від 24.11.2023 року у справі № 363/770/22.

Рішення суду від 03.08.2021 року має лише вступну та резолютивну частину, повний текст судового рішення відсутній. При цьому копія рішення належним чином не завірена, не містить гербової печатки суду, відомостей про набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду від 24.11.2023 року належним чином не завірено, взагалі не містить підпису судді, печаток суду тощо.

У зв`язку з цим ОСОБА_1 має надати належним чином завірені копії повних текстів рішень суду від 03.08.2021 року та від 24.11.2023 року з гербовою печаткою суду, з поміткою про набрання цими рішеннями законної сили.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачам необхідно усунути зазначені недоліки, надавши підтвердження сплати судового збору у розмірі 1845 грн. 00 коп., надавши належним чином завірені копії вказаних судових рішень.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 190 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Київ Лазарєва Людмила Іванівна про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас