Справа № 703/5296/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Криви Ю.В.,

секретаря судового засідання Холодняк Л.П.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Сміла Черкаської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . ОСОБА_2 доводилась їй матір`ю. Після смерті матері відкрилась спадщина на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що після смерті матері діяло законодавство, яким на час військового стану строк для подання заяви про прийняття спадщини було продовжено на 4 місяці. Тобто, загальний строк був 10 місяців, про що їй було повідомлено нотаріусом. Допоки вона збирала необхідні документи до законодавства було внесено зміни та строк для прийняття спадщини було знову встановлено у 6 місяців.

У жовтні 2023 року вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак вона повідомила про те, що позивач пропустила строк для звернення з наведеною заявою і порадила звернутись до суду.

Враховуючи викладені обставини та те, що строк для прийняття спадщини було пропущено нею з об`єктивних причин, позивач просила суд визнати їх поважними та визначити їй додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Ухвалою судді від 03 листопада 2023 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Відповідачу роз`яснено право на подання відзиву на позовну заяву, позивачу для надання відповіді на відзив.

Правом на подачу відзиву відповідач не скористався.

В підготовче судове засідання позивач не з`явився, однак подала до суду заяву в якій просила проводити розгляд справи без її участі та задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача в підготовче судове засідання також не з`явився, однак 08 лютого 2024 року від представника відповідача Юрія Кривди до суду надійшла заява про розгляд справи без участі уповноваженого представника відповідача та відсутність заперечень проти задоволення позову.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення по справі.

За ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились то фіксація судового засідання не здійснювалась.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін та враховуючи визнання позову відповідачем, ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

А у відповідності з ч.1 ст. 16 ЦК України та ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Смілянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 06 жовтня 1973 року Малосмілянським СільРАЦС Смілянського району Черкаської області, свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 8, позивач є донькою ОСОБА_2 (а.с. 8-10).

Таким чином, відповідно до положень, передбачених ст. 1261 ЦК України, позивач є спадкоємцем першої черги після смерті матері ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.09.2014 та технічним паспортом на садибних (індивідуальний) будинок (а.с.11-18).

З листа завідувача Смілянської державної нотаріальної контори № 33/01-16 від 26 січня 2024 року вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 із заявами про прийняття/відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась. Вказане також підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 75541556 від 24 січня 2024 року.

Відповідно до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Абзацом 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

В позові причиною пропуску строку прийняття спадщини позивач зазначає, те що положення законодавства України щодо перебігу строку для прийняття спадщини, у період із березня 2023 року по вересень 2023 року, тобто у час відведений для прийняття нею спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , кардинально змінювалися суб`єктами нормотворення України.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», введеним у дію Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Надалі Указами Президента України, введеними в дію відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» неодноразово продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, який дії і на тепер.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» (далі - Постанова КМУ №719) у першому реченні п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (далі - Постанова КМУ №164), слова «на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється» замінено словами «перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці».

Отже, починаючи із 29 червня 2022 року, тобто з дня набрання чинності Постановою КМУ №719, п.3 Постанови КМУ №164 був викладений у такій редакції: «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Пункт 3 Постанови КМУ №164 у редакції Постанови КМУ №719 був чинним і станом на день відкриття спадщини після смерті сина позивача.

Проте, постановою Кабінету Міністрів України №469 від 09 травня 2023 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» (далі - Постанова КМУ №469), пункт 3 Постанови КМУ №164 був виключений. Водночас постанова КМУ №469 набрала чинності 25 травня 2023 року.

Отже, слід констатувати, що у період часу, зокрема, з дня відкриття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 і до 24 травня 2023 року включно, чинною була норма права, передбачена п.3 Постанови КМУ №164 у редакції Постанови КМУ №719, згідно якої перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Водночас з 25 травня 2023 року вказана вище норма права виключена, а відповідно і не є такою, що підлягає застосуванню, зокрема, нотаріусами України.

При цьому, 6-ти місячний строк для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті сина, без врахування положень п.3 Постанови КМУ №164 у редакції Постанови КМУ №719 закінчувався 10 вересня 2023 року.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що є джерелом національного законодавства (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинно бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права цих людей (пункт 39 рішення у справі «C.G. та інші проти Болгарії» («C.G. and Others v. Bulgaria»), заява №1365/07; пункт 170 рішення у справі «Олександр Волков проти України», заява № 21722/11; пункт 34 рішення у справі «Сєрков проти України», заява № 39766/05).

Таким чином у зв`язку із суперечливими положеннями законодавства України, юридичною невизначеністю, що виникла внаслідок неузгодженості нормативно-правових актів, прийнятих після введення воєнного стану в Україні щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом строку, відведеного позивачу для прийняття спадщини після загибелі сина, кардинально змінювалися, а відтак були непередбачуваними для позивача як спадкоємця, тому вищевказані обставини слід визнати поважними причинами у розумінні ч.3 ст.1272 ЦК України, визначивши позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті сина.

Крім того, враховуючи, що позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 , а також те, що строк, який нею пропущений без врахування положень п.3 Постанови КМУ №164 у редакції Постанови КМУ №719 складає незначний строк, тобто є незначним, беручи до уваги визнання позову відповідачем, суд вважає, що причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, заслуговують на увагу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 81, 128, 200, 223, 259,263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк у два місяці, з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: Ю. В. Крива