Справа № 489/7633/23
Провадження № 2/489/428/24
РІШЕННЯ

Іменем України

18 березня 2024 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Костюченко Г.С.,

із секретарем судового засідання Савковою К.А.,

за участі:представника позивача- ОСОБА_1 ,

позивача- ОСОБА_2 ,

свідків - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Миколаївської міської ради про встановлення факту , що має юридичне значення, та про визнання права на спадщину у порядку спадкування за законом,

встановив:

В листопаді 2023 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до Миколаївської міської ради, відповідно до якого просить суд встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати ОСОБА_6 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді картири АДРЕСА_1 . У встановленому законом порядку позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити факт родинних відносин між нею та померлою. 29.07.1961 відділом ЗАГС міста Миколаєва було здійснено державну реєстрацію народження ОСОБА_7 . В подальшому 24.12.1983 між ОСОБА_7 (позивач) та ОСОБА_8 було укладено шлюб, який було зареєстровано відділом запису актів цивільного стану Московського району Комітету у справах запису актів цивільного стану Уряду Санкт - Петербургу, після чого змінила прізвище на « ОСОБА_9 ». На підтвердження зміни прізвища внаслідок укладення шлюбу було надано довідку, видану ЗАГС м. Санкт-Петербургу 06.03.2009 р., яку нотаріус у відповідності до підзаконних актів не може сприйняти документом, який підтверджує родинні відносини.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 27.11.2023 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження, призначено її розгляд у підготовчому судовому засіданні; витребувано у ПН ММНО Швейнової Н.С. копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та витребувано у Миколаївського БТІ довідку щодо власників квартири АДРЕСА_1 .

14.12.2023 витребувана довідка з МБТІ надійшла на адресу суду.

19.12.2023 витребувана спадкова справа надійшла на адресу суду.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та її представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити.

Представник відповідача Миколаївської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом про розгляд справи належним чином. 06.12.2023 від нього на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Вислухавши пояснення позивача та її представника, допитавши свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_7 є донькою ОСОБА_11 та ОСОБА_6 .

24.12.1983 ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб з ОСОБА_8 , після чого змінила прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується довідкою про укладення шлюбу №190, виданою 06.03.2009 відділом запису актів цивільного стану Московського району Комітету у справах запису актів цивільного стану Уряду Санкт-Петербургу.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 05.04.2023 року.

Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді картири АДРЕСА_1 .

У встановленому законом порядку ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Швейнової Н.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_6 .

Проте згідно постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.10.2023 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки з наданих документів неможливо встановити факт родинних відносин з померлою. Зокрема оскільки відсутній оригінал свідоцтва про шлюб між нею та ОСОБА_8 , а довідка про укладення шлюбу №190, видана ЗАГС м. Санкт-Петербургу 06.03.2009 р. не є документом, що доказує родинні відносини.

Свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підтвердили, що ОСОБА_2 і ОСОБА_6 дійсно є матір`ю та донькою, вказували, що знайомі ще з дитинства та до того моменту, як ОСОБА_2 переїхала за кордон, де одружилася та змінала прізвище.

Враховуючи вищезазначені письмові докази та пояснення свідків вбачається, що ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є матір`ю ОСОБА_2 .

Також зі змісту спадкової справи, заведеної до майна померлої ОСОБА_6 , вбачається, що вона заведена за заявою ОСОБА_2 . Інші заяви, про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття від інших осіб не надходили, вимог до спадкоємця кредитори не пред`являли.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частинами першою, другою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перш статті 13 ЦПК України).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019, викладеного при розгляді справи № 320/948/18, у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

У постанові Верховного Суду від 02.12.2020 у справі № 638/15738/17 зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦПК України у рішенні суду про встановлення факту повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Встановлення факту родинних відносин необхідне позивачу для оформлення спадкових прав після смерті її матері.

Враховуючи встановлені обставини, які свідчать про наявність родинних відносин між позивачем і ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також оскільки встановлення такого факту необхідно ОСОБА_2 для прийняття спадщини та породжує для неї юридичні наслідки, суд вважає, що в даній частині вимог позов підлягає задоволенню.

Враховуючи, що факт родинних відносин між позивачем і ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлено, відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.05.1995 року суд не вбачає перешкод у зверненні ОСОБА_2 до нотаріуса для оформлення права на спадщину відповідно до Закону України «Про нотаріат». Тому, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в частині вимог про визнання за ОСОБА_2 права власності у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 необхідно відмовити.

Керуючись статтями 4, 19, 141, 200, 263-265 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Миколаївської міської ради про встановлення факту , що має юридичне значення, та про визнання права на спадщину у порядку спадкування за законом- задовольнити частково.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В іншій частині вимог відмовити.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ;

відповідач: Миколаївська міська рада, , місцезнаходження: м. Миколаїв, вул. Адміральська, 20;

Повний текст рішення складено 18.03.2024

Суддя Г.С.Костюченко