Справа №672/199/24
Провадження №2/672/148/24
УХВАЛА
29 лютого 2024 року м. Городок
Суддя Городоцького районного суду Хмельницької області Пономаренко Л.Е., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Городоцької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: адресу місця проживання чи перебування позивача; зазначення ціни позову; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).
Згідно ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).
Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.
Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.
Вже на стадії пред`явлення позову позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо несення тягаря доказування і довести при пред`явленні позову певне коло фактів, що мають процесуальне значення. Мається на увазі доведення фактів наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.
Цивільний процесуальний закон не вимагає від позивача правового обґрунтування позову, тобто посилання на норму права, яка регулює спірні правовідносини. Однак, позивач у будь-якому випадку повинен зазначити те право, захисту якого він вимагає, вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним відповідачем.
В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.
Так, позивач в позовній заяві зазначив відповідачем Городоцьку міську раду Хмельницького району Хмельницької області, однак для суду є незрозумілим у який спосіб Городоцькою міською радою порушено його права та можуть бути поновлені на підставі судового рішення.
Як вбачається з позовної заяви та доданої до неї копії заповіту, спадкоємцями після смерті ОСОБА_2 являється ОСОБА_1 - позивач по справі та ОСОБА_3 в рівних частках. Також, зазначаючи, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 постійно проживає в рф та не бажає приймати спадщину за заповітом, позивач самостійно усунув ОСОБА_3 від права на спадщину, виключивши його із кола спадкоємців на спадкове майно згідно заповіту.
Згідно цивільного законодавства сторони у цивільному процесі ймовірні суб`єкти спірних матеріальних правовідносин, які беруть участь у справі з метою захисту власних прав, свобод, охоронюваних законом інтересів, прагнучи одержати судове рішення, яким би закріплювався сприятливий для них результат.
Відповідач це особа, яка за заявою позивача або іншого ініціатора процесу залучається судом до участі у справі для визначення підстав покладення на неї обов`язку щодо поновлення суб`єктивного права позивача, яке зазнало посягання.
А тому дії позивача є незрозумілими з приводу подання позову саме в такій редакції та до відповідача - Городоцької міської ради Хмельницького району Хмельницької області.
Оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам закону, то в силу ч.1 ст.185 ЦПК України її слід залишити без руху і надати строк позивачу для виправлення вищевказаних недоліків.
Також, судом було виявлено факт відсутності додатка, вказаного в позовній заяві, а саме свідоцтво про народження позивача ОСОБА_1 .
Керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху і надати позивачу строк для виправлення недоліків тривалістю п`ять днів з дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити позивачу про необхідність усунення зазначених в даній ухвалі недоліків в п`ятиденний строк з дня отримання копії вказаної ухвали.
У разі, якщо відповідно до ухвали позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк позивач виконає вимоги, визначені статтями 175,177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.
Суддя Л.Е.Пономаренко.