Житомирський апеляційний суд
Категорія 36 Доповідач Борисюк Р. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Борисюка Р.М.,

суддів Павицької Т.М., Трояновської Г.С.,

розглянувши у письмовому провадженні у м. Житомирі цивільну справу № 295/10473/22 за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ до ОСОБА_1 про відшкодування вартості необлікованої електричної енергії,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 26 січня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Чішман Л.М. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2022 року Акціонерне товариство «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ (далі АТ «Житомиробленерго», Товариство, Позивач) звернулось до суду із даним позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ в загальній сумі 149 253,37 грн та 2481,00 грн витрат по сплаті судового збору.

В обґрунтування позову зазначено, що відповідач зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за якою на його ім`я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

08.12.2021 за вказаною адресою виявлено порушення підпункту 20 пункту 5.5.5, а саме, самовільне позаоблікове підключення до електромережі, що є власністю оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. Працівниками Товариства по факту порушення в присутності ОСОБА_1 складено Акт № 01831-21 від 08.12.2021 про порушення ПРРЕЕ, і зауважень до складеного Акту не надходило. Копію Акта ОСОБА_1 отримав того ж дня - 08.12.2021. Завдані даним порушенням збитки станом на момент звернення до суду позивачу не відшкодовані.

Заочним рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 26 січня 2023 року позов задоволено повністю та вирішено питання відшкодування судових витрат.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Зазначає, що ухвалене заочне рішення у даній справі є незаконним та необґрунтованим через неповно досліджені матеріали справи та неправильне встановлення обставин, які мають значення для справи.

Вказує, що у липні 2019 року за його заявою працівниками АТ «Житомиробленерго» було проведено перевстановку електролічильника 3-фазного току з будинку АДРЕСА_2 , однак за наявності на той час судового спору з суміжним землекористувачем у його власність було передано сам лічильник, через що лінія електропередачи від домоволодіння АДРЕСА_1 по вищевказаній вулиці до загальної лінії електропередачи на відповідній опорі (№ 19) підключена не була. Фактично з липня 2019 року споживання електричної енергії 3-фазного току в його домоволодінні не відбувається.

В матеріалах справи міститься його заява про відключення лічильника 3- фазного току з будинку АДРЕСА_3 та підключення до будинку АДРЕСА_1 , особовий рахунок споживача № НОМЕР_1 . Також є рахунок фактура на оплату послуг перепідключення, копії квитанцій про оплату таких послуг. Однак, судом не враховано той факт, що матеріали справи не містять акту прийому-передачі наданих послуг з перепідключення лічильника 3-фазного току з домоволодіння АДРЕСА_3 до домоволодіння АДРЕСА_1 , також немає акту прийому-передачі лічильника та акту його пломбування, які мали бути надані позивачем на підтвердження того, що дійсно до домоволодіння АДРЕСА_1 було під`єднано лінія електропередачи 3-фазного току. Пояснення позивача не доводять факту під`єднання домоволодіння відповідача до лінії постачання 3-фазного току. Щодо складеного Акту про порушення № 00759-20, відповідно до якого працівниками позивача було виявлено приховану проводку в будинку відповідача, за допомогою якої відбувалось поза облікове споживання електричної енергії 1-фазного струму, то він визнав це порушення та в добровільному порядку відшкодував завдану шкоду.

Ухвалами Житомирського апеляційного суду від 21.12.2023 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та справу призначено до розгляду.

У поданому відзиві, АТ «Житомиробленерго», посилаючись на законність та обґрунтованість рішення місцевого суду, просить залишити рішення без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 - без задоволення.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України ( частина 1 статті 368 ЦПК України).

Враховуючи наведене, розгляд справи здійснюється без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною 5 статті 268, статті 381 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також надав відповідачу строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Враховуючи характер спірних правовідносин між сторонами, предмет доказування, зважаючи на конкретні обставини у справі, які не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки в матеріалах справи містяться докази, надані сторонами, колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне розглядати справу у порядку письмового провадження без участі сторін.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень статті 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, у зв`язку з чим на його ім`я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 (а.с. 4,18).

08 грудня 2021 року представниками АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ складено Акт №01831-21 про порушення споживачем ОСОБА_1 підпункту 20 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме, самовільне позаоблікове підключення до електромережі, що є власністю оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. ОСОБА_2 ознайомлено зі складеним актом (а.с. 5).

Комісія Житомирського РЕМ за участю представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 протоколом №16/01-22 від 25.01.2022 визнала правомірним акт від 08.12.2021 №01831-21 та визначила обсяг та вартість необлікованої електроенергії, що становить 149253, 37 грн, та підтверджується розрахунком на відшкодування завданих збитків по акту про порушення ПРРЕЕ №01831-21 від 08.12.2021 року (а.с. 6-7).

Вирішуючи спір, суд першої інстанції із посиланням на норми частини 1 статті 11, частин 1, 2 статті 1166 ЦК України, статті 27 Закону України «Про електроенергетику», Правила роздрібного ринку електричної енергії для населення, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, дійшов обґрунтованого висновку, що оскільки позивачем виявлено та належним чином зафіксовано порушення ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії для населення, а відповідачем не відшкодовано завдані збитки у добровільному порядку, тому даний позов є обґрунтованим і підлягає до задоволення.

Доводи відповідача щодо непідключення на дату виявлення порушення лінії електропередачі до 3-х фазного лічильника, а відтак і відсутності факту порушення, є неприйнятними. Зокрема, як убачається зі змісту схеми, яка наведена в акті №01831-21 від 08.12.2021, самовільне позаоблікове підключення здійснено поза обліком електричної енергії з опори № 19, тому обставини на які посилається відповідач, не мають правового значення для вирішення спору.

Слід зазначити, що згаданий акт підписано особисто ОСОБА_1 , що спростовує його посилання на відсутність його та членів родини при складенні цього акту.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Посилання щодо незаконності рішення місцевого суду, наведені в апеляційній скарзі не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки, які ґрунтовно, повно викладені у мотивувальній частині оскаржуваного рішення суду, та зводяться до переоцінки доказів, незгоди апелянта з висновками щодо їх оцінки.

Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про порушення судом норм матеріального та процесуального права є необґрунтованими, а рішення суду є законним та ґрунтується на встановлених обставинах справи.

Відтак, у відповідності до положень статті 375 ЦПК України, колегія дійшла висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення місцевого суду без змін.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України судові рішення у малозначних справах не підлягають касаційному оскарженню. Малозначними, зокрема, є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 1 частини 6 статті 19 ЦПК України). Дана справа є малозначною в сили вимог закону.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 367, 368, 374, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 26 січня 2023 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Судді