справа № 208/8/24
№ провадження 2/208/509/24
22 квітня 2024 р. м. Кам`янське
Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:
Головуючого, судді Івченко Т.П.,
секретаря судового засідання Шостак А.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Дніпровського державного технічного університету до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості»,
03 січня 2024 року до провадження Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від Дніпровського державного технічного університету надійшов зазначений позов, за яким позивач просить: стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Дніпровського державного технічного університету заборгованості за навчання за період з 30.08.2022 року по 01.12.2023 року у розмірі 15 691,68 грн., що складається з подвійної облікової ставки НБУ 5 345,89 грн., індекс інфляції 952,79 грн, 3% річних 341,00 грн.; та судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 684,00 грн.
Свою позицію позивач обґрунтував тим, що 13 липня 2021 року між Дніпровським державним технічним університетом та ОСОБА_1 укладено договір №275/21 про надання освітніх послуг відповідно до якого ДДТУ взяв на себе зобов`язання здійснити підготовку відповідача (надати освітню послугу) за денною формою здобуття освіти за спеціальністю 136 «Металургія» для здобуття ступеня вищої освіти «Бакалавр».
Так як студента вже було відраховано раніше, наказом № 34-04/2 від 30.03.1990 року, витяг з наказу по Дніпровському державному технічному університету №68-04/02 від 14.07.2021 затверджує поновлення студента ОСОБА_1 до складу студентів другого курсу (третій семестр) денної форми навчання в гр.МЕТ-20-3д металургічного факультету спеціальності 136 «Металургія» освітнього ступіня бакалавр з 01.09.2021 для навчання за договором.
Відповідач за пунктом договором про надання послуги зобов`язувався своєчасно вносити плату за надання освітньої послуги у розмірах та терміни і порядку, встановлених у договорі.
Витягом з наказу по Дніпровському державному технічному університету № 54-04/2 від 30.08.2022 студента 2 курсу, гр. МЕТ-20-3д (ОМТ) металургічного факультету Камінченка Віталія Володимировича, який навчався на денній формі за спеціальністю 136 «Металургія» освітнього ступеня «Бакалавр» з 30.08.2022 відраховано за невиконання вимог навчального плану.
Згідно із довідкою планово-економічноговідділу ДДТУ від 30.08.2022 заборгованість ОСОБА_1 надані освітні послуги за 2021-2022н.р. становить 9 052,00 грн.
Згідно до наданого Позивачем розрахунку, який додається до цього позову подвійна облікова ставка НБУ за період прострочення зобов`язання становить 5345.89 грн; індексінфляції 952.79 грн, 3% річних -341.00 грн.
Виходячи з цього, загальна сума заборгованості, враховуючи суму заборованості та штрафних санкцій , становить 15 691,68 грн.
Отримавши 17 січня 2024 року інформацію про зареєстроване місце проживання відповідача (а.с. 13), ухвалою судді від 17 січня 2024 року відкрито провадження у справі, в порядку спрощеного позовного провадження.
Представником позивача подано заяву про проведення судового розгляду за позовною заявою у відсутність представника позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач, ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно з вимогами ст.130 ЦПК України, про причини неявки суду не повідомив, судова повістка - виклик направлена відповідачу адресу реєстрації і в силу ст.131 ЦПК України вважається доставленою.
Враховуючи що сторони в судове засідання не прибули, заяв і клопотань про відкладення розгляду справи не подавали, позивачем подано заяву про проведення судового розгляду за відсутності представника, а відповідач будучи належним чином сповіщеною про дату, час і місце судового розгляду, своїм правом на подання відзиву на позов, участі у судовому розгляді не скористувалася, а тому враховуючи приписи ст.. 223 ЦПК України, суд вважає можливим проведення розгляду справи за наявними у ній доказами.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.
Суд, дослідив підстави та обґрунтування заявлених позовних вимог, приходить до наступного.
Як встановлено в ході судового розгляду, між сторонами виник спір з підстав невиконання стороною відповідача договірних зобов`язань, які виникли між сторонами 13 липня 2021 року при укладанні Договору № 275/21 (а.с. 5-6).
Також судом враховується, що поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.
Можливість практичного здійснення права на звернення до суду за судовим захистом залежить від певних передумов, які у цивільній процесуальній літературі іменуються передумовами права на звернення до суду за судовим захистом. Ці передумови розподіляють на суб`єктивні, які належать до особистості суб`єктів спору, та на об`єктивні, пов`язані з характером предмета, який підлягає внесенню на розгляд суду; на позитивні та негативні залежно від зв`язку права на звернення до суду з наявністю або відсутністю цих передумов.
До суб`єктивних передумов належить процесуальна правоздатність особи, яка звернулася до суду за судовим захистом, а також суб`єкта, який буде притягнутий судом як відповідач або заінтересована особа. Право на звернення до суду за судовим захистом виникає одночасно з виникненням цивільної процесуальної правоздатності. Так, відповідно до ст. 28 ЦПК здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) визнається за всіма фізичними і юридичними особами. Оскільки всі фізичні особи набувають процесуальної правоздатності з моменту народження і не можуть бути її позбавлені, а відповідно і здатності звернення до суду за судовим захистом, то в судовій практиці питання щодо процесуальної правоздатності може виникати тільки стосовно організацій. Процесуальна правоздатність організацій залежить від того, чи є організація юридичною особою.
Суб`єктивною передумовою права на звернення до суду є також процесуальна заінтересованість особи. За загальним правилом звертатися до суду можна лише за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів. Із цього положення ст. З ЦПК випливає наявність заінтересованості особи в судовому захисті. Щодо заінтересованості осіб, які звертаються до суду за захистом прав, свобод та інтересів іншої особи, або державних чи суспільних інтересів, то їх заінтересованість має службовий характер і обумовлена їх правовим становищем.
Так, згідно до зазначеного Договору № 275/21 від 13 липня 2021 року, укладеного між Дніпровським державним технічним університетом, в особі ректора Коробочки О.М., та ОСОБА_1 , сторони домовилися про те, що університет бере на себе зобов`зання за рахунок коштів Замовника надати освітню послугу на рівні стандартів вищої освіти (форма навчання денна, період навчання х 01.09.2021 року по 30.06.2024 року, ступінь вищої освіти бакалавр, спеціальність металургія).
Як підтверджено позивачем, згідно до витягу з Наказу Дніпровського державного технічного університету за № 68-04/02 від 14 липня 2021 року (а.с. 7), відповідач ОСОБА_1 поновлений до складу студентів другого курсу денної форми навчання в гр..МЕТ-20-3д металургійного факультету спеціальність 136 «Металургія» освітнього ступеня бакалавр з 01.09.2021для навчання за договором.
Згідно до витягу з Наказу Дніпровського державного технічного університету за № 54-04/2 від 30 серпня 2022 року, відраховано ОСОБА_1 з числа студентів другого курсу денної форми навчання в гр..МЕТ-20-3д металургійного факультету спеціальність 136 «Металургія» освітнього ступеня бакалавр 30.08.2022 року за порушення умов договору (а.с.7).
Згідно до виписок з наказів № 333 від 28.08.1989 року та № 34-04/2 від 30.03.1990 року, ОСОБА_1 було зараховано до Дніпродзержинського індустріального інституту ім.. М.І.Арсенічева, та відраховано по особистому бажанню (а.с. 8).
Згідно до розрахунку штрафних санкцій встановлено, що сума боргу за період з 30.08.2022 року по 01.12.2023 року становить 9052,00 грн., 3% річних складають 341,00 грн., пеня за даний період складає 5345,89 грн., індекс інфляції 952,79 грн. (а.с. 3).
Статтею 525 Цивільного кодексу України передбачене, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.
У статті 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Статтею 901 ЦК України передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Статтею 903 ЦК України встановлено, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
У відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Виходячи зі змісту ст.ст. 77-79, ч. 1 ст. 89 ЦПК України, зазначені докази оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні поданих до справи доказів.
На підставі зазначеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог, на підставі належних, допустимих і достатніх доказах поданих стороною позивача.
Також судом враховується, що відповідач будучи обізнана про зміст заявлених до неї позовних вимог, та їх підстав, доказів на спростування позиції позивача не надала.
А тому, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, у повному обсязі.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Щодо вирішення питання про судові витрати, то судом враховується, що позивачем понесені витрати з оплати судового збору при зверненні із позовом до суду в розмірі 2684,00 гривень, що підтверджено платіжною інструкцією № 549 від 03 листопада 2022 року (а.с. 1), а тому виходячи з приписів ст.. 141 ЦПК України, зазначені витрати підлягають відшкодуванню у повному обсязі, шляхом їх стягнення з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 10, 76, 141, 259, 260, 263-268 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Дніпровського державного технічного університету до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості»- задовольнити у повному обсязі.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Суддя Івченко Т. П.