Провадження № 2/638/1544/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Почерніної А.Д.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова в залі суду позовну заяву ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

встановив:

ОСОБА_2 , від імені якого на підставі довіреності діє ОСОБА_3 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до Ізюмської міської ради Харківської області, в якому просить: визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/8 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/8 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті брата ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04 вересня 2023 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

В судове засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялося.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне залишити вказану позовну заяву без руху виходячи з наступного.

Дослідивши, матеріали позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З позовної заяви вбачається, що предметом цього позову є визнання права власності на нерухоме майно, у зв`язку з чим вказана справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження про що була постановлена відповідна ухвала суду.

Згідно довіреності від 13 вересня 2021 року долученої до матеріалів справи, ОСОБА_3 є представником позивача ОСОБА_2 та діє від його імені на підставі цієї довіреності.

Відповідно до положень ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Положеннями ст. 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається з вимог ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. ч. 1, 3 ст. 237 Цивільного кодексу України).

Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"(ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Вимогами ст. 131-2 Конституції України передбачено, що незалежність адвокатури гарантується.

Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18.

Крім того, суд зазначає, що зміст довіреності не містить вказівки про можливість представника представляти інтереси ОСОБА_2 саме в суді.

Вищезазначене дає підстави для висновку, що представник позивача ОСОБА_6 за довіреністю не є особою, яка має право на підписання позовної заяви від імені позивача та не може здійснювати представництво інтересів позивача ОСОБА_2 у цивільній справі, оскільки ця цивільна справа відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України не відноситься до малозначних і повинна розглядатися в загальному позовному провадженні.

Зазначені положення не суперечать конституційній нормі щодо права особи на отримання професійної правничої допомоги. Законодавче закріплення доручення саме адвокатам представництва інтересів особи у справах, які не відносяться до категорії малозначних, внаслідок складності та істотності правових наслідків, покликане забезпечити дотримання прав та інтересів особи, їх належний захист та виконання завдань цивільного судочинства.

Таким чином, оскільки ОСОБА_6 не надала належних документів в підтвердження повноважень у справі, вона не може бути допущена судом як представник позивача та підписувати позовні заяви.

Згідно з ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення вказаної позовної заяви без руху до усунення вказаних недоліків.

Згідно ч.13 ст.187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.187 ЦПК України, суд,-

постановив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Л.М. Рибальченко