Справа № 703/5914/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2024 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., одержавши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди.

Ознайомившись з позовом та доданими до нього матеріалами вважаю, що його належить повернути позивачам з наступних підстав.

Частиною 2 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Під час вивчення матеріалів справи судом встановлено, що позовна заява підписана трьома особами: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Водночас, судом шляхом візуального огляду встановлено, що підпис, виконаний від імені ОСОБА_3 , майже ідентичний підпису, виконаному ОСОБА_2 , та різниться з підписом, що відображений у її паспорті громадянина України.

Крім того, до позовної заяви приєднано рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 01 лютого 2023 року, яким позивача ОСОБА_1 визнано недієздатним та встановлено строк дії рішення - 2 роки з дня набрання ним законної сили.

Суд зазначає, що наслідками визнання особи недієздатною є те, що над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка, недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину, правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун, відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун.

Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (стаття 55 ЦК України).

Відповідно до ст. 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Відповідно до ст.76 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Опікун вчиняє правочини від імені та в інтересах підопічного. Опікун зобов`язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічного.

Таким чином, цивільна процесуальна дієздатність тісно пов`язана з цивільною дієздатністю.

Враховуючи, що ОСОБА_1 визнаний судом недієздатним, право на вчинення від його імені будь-яких юридично значимих дій мають опікуни чи інші особи, визначені законом.

За змістом позовної заяви ОСОБА_2 вважає себе особою, яка має право на звернення до суду із вказаним позовом як законний представник ОСОБА_1 , оскільки є його сином.

З рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 01 лютого 2023 року вбачається, що ОСОБА_2 не виявив бажання бути опікуном ОСОБА_1 , відповідно, опіка над ним не встановлювалась.

Враховуючи, що законом унормовано порядок отримання особою статусу опікуна, наявність лише родинних зв`язків не може свідчити про виникнення у ОСОБА_2 прав і обов`язків як у опікуна ОСОБА_1 , в тому числі права звернення до суду. Крім того, до позову не додано жодного документа, що підтверджує родинний зв`язок між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 .

Як вбачається з позовної заяви, позивачі стверджують, що даний позов подається у кримінальному процесі та обґрунтовують свої позовні вимоги вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, за ознаками якого були внесені відомості до ЄРДР за №0001409, внаслідок чого як на підставу наявності у позивача ОСОБА_2 повноважень на представлення інтересів недієздатного ОСОБА_1 посилаються на норми ст.63 КПК України.

Однак, посилання позивачів на норми ст.63 КПК України є безпідставними, оскільки нормами вказаної статті КПК України не врегульовано питання представлення інтересів цивільного позивача його законним представником.

Крім того, відповідно до матеріалів позовної заяви, кримінальне провадження №0001409 за ч.2 ст.296 КК України закрите 09 липня 2021 року на підставі п.10 абз.2 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з закінченням строків досудового розслідування, тобто до прийняття судом рішення про визнання ОСОБА_1 недієздатним. При цьому відомості про залучення у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_2 як законного представника цивільного позивача ОСОБА_1 відсутні.

З урахуванням викладеного, суддя приходить до висновку про відсутність передбачених чинним законодавством України підстав вважати позивача ОСОБА_2 особою, яка наділена повноваженнями на звернення до суду з даним позовом в інтересах недієздатного ОСОБА_1 .

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Приймаючи до уваги, що позивач ОСОБА_1 є недієздатним, внаслідок чого не має процесуальної дієздатності, а позивач ОСОБА_2 не уповноважений звертатися до суду з даною позовною заявою від імені недієздатного ОСОБА_1 , враховуючи, що суд ставить під сумнів дійсність підписів, виконаних від імені позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також те, що заявлені позовні вимоги є взаємопов`язаними і позивачі виявили бажання звернутись до суду спільно, а не кожний окремо, суддя приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню позивачам.

При цьому, суд зауважує, що повернення позовної заяви не є перешкодою для звернення до суду за захистом прав, оскільки це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177,185, 260, 261 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Повернути ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 позовну заяву до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди разом з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та протягом 15 днів може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: І.Я. Биченко