Справа № 953/3975/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Власової Ю.Ю.

секретар судового засідання - Іоненко С.Р.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача адвокат Стець Максим Леонідович,

відповідач ОСОБА_2 ,

представник відповідача адвокат Ключник Олександр Миколайович,

відповідач ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Ключника Олександра Миколайовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування - про виклик свідків, про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження,

у с т а н о в и в:

1. Процедура.

1.1. Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просив визнати недійсним договір дарування, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений 17.05.2021 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н.В., зареєстрований в реєстрі за № 1090.

1.2. У судовому засіданні представником відповідача заявлені клопотання про:

перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, яке обґрунтовано тим, що справа являється складною та такою, що потребує дуже ретельного дослідження великого обсягу доказів та допиту свідків;

залучення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н.В. в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, мотивуючи тим, що ухвалене рішення по даній справі може вплинути на її права та обов`язки;

виклик і допит у якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що на думку відповідача є необхідним для доказування своєї позиції у справі.

2. Позиції учасників.

2.1. У судовому засідання представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Ключник О.М. та відповідач ОСОБА_3 клопотання підтримали, просили задовольнити.

2.2. У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_7 проти задоволення клопотань відповідача заперечував.

3. Мотиви і висновки суду.

3.1. Клопотання про виклик свідків.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 91 ЦПК виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Як убачається із клопотання представника відповідача про виклик свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , суд зауважує, що останнє не містить обставин, які можуть підтвердити свідки, відтак, у його задоволенні слід відмовити.

3.2. Клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Статтею 53 ЦПК України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Отже, можливість залучення до справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, обумовлена рішенням суду, яке може вплинути на її права, свободи, інтереси та обов`язки. Таким чином, залучення третіх осіб сприяє підвищенню результативності процедури доказування та забезпечує всебічний розгляд адміністративної справи.

Відтак, обов`язковою умовою залучення особи до участі у справі в якості третьої особи є доведення можливості впливу рішення у справі на права, свободи, інтереси та обов`язки такої особи.

Дослідивши докази, що стосуються клопотань, суд вважає, що заявником не обґрунтовано яким чином судове рішення може вплинути на його права та обов`язки.

При цьому суд наголошує, що відмова у задоволенні заяви про залучення до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, не є перешкодою у доступі до правосуддя, оскільки не позбавляє права самостійно звернутися до суду із позовом про відновлення своїх прав та інтересів.

Враховуючи дані норми, а також те, що стороною відповідача не доведено, що рішення у даній справі може вплинути на права і обов`язки ПН ХМНО ОСОБА_8 , суд вважає за можливе відмовити у його залученні в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

3.3. Клопотання про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного) (п. 2) ч. 2 ст. 19 ЦПК).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: (1) малозначних справ; (2) справ, що виникають з трудових відносин; (3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; (4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи .

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч. 4 ст. 19 ЦПК).

Умови, за яких суд має право розглядати справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом (ч. 5 ст. 19 ЦПК).

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: (1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у редакції, чинній на момент звернення до суду із даним позовом 09.05.2024); (2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); (4) справи про розірвання шлюбу; (5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у редакції, чинній на момент звернення до суду із даним позовом 09.05.2024).

Частиною 1 статті 274 ЦПК визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: (1) малозначні справи; (2) що виникають з трудових відносин; (3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; (2) щодо спадкування; (3) щодо приватизації державного житлового фонду; (4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; (5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини (ч.ч. 2, 4 ст. 274 ЦПК).

За приписами ч. 3 ст. 274 ЦПК, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: (1) ціну позову; (2) значення справи для сторін; (3) обраний позивачем спосіб захисту; (4) категорію та складність справи; (5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; (6) кількість сторін та інших учасників справи; (7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; (8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 5 ст. 274 ЦПК).

З урахуванням тієї обставини, що зазначена справа є справою незначної складності, для якої пріоритетним є швидке її вирішення, крім того, вона не віднесена до винятку справ, передбачених ч. 4 ст. 274 ЦПК, суд дійшов висновку про те, що спір у цій справі може бути вирішений в порядку спрощеного позовного провадження, і у задоволенні клопотання представника відповідача з підстав, наведених у його обґрунтування слід відмовити.

Інші доводи і заперечення сторони відповідача на викладені вище висновки суду не впливають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 53, 91, 178, 274, ч. 2 ст. 258 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Ключника Олександра Миколайовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування - про виклик свідків, про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено і підписано 02.09.2024.

Суддя Ю.Ю. Власова