печерський районний суд міста києва
Справа № 334/7630/21-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Новака Р.В.,

при секретарі судових засідань - Бурячок А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду у м. Києва заяву відповідача акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про перегляд заочного рішення у справі 334/7630/21-ц за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про стягнення грошових коштів, отриманих без достатньої правової підстави,-

ВСТАНОВИВ:

16.11.2022 Печерським районним судом м. Києва ухвалене заочне рішення у цивільний справі №334/7630/21-ц, яким задоволено вимоги ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про стягнення грошових коштів, отриманих без достатньої правової підстави.

08.01.2024 до суду надійшла заява представника АТ КБ «Приватбанк» адвоката Шевченко А.О. про перегляд заочного рішення від 16.11.2022 у цивільний справі №334/7630/21-ц. У своїй заяві посилається, що про ухвалення рішення відповідачу стало відомо під час перегляду інформації у Єдиному державному реєстрі судових рішень, повний текст рішення на адресу відповідача не надходив, тому просить суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та прийняти заяву до розгляду.

В судове засідання представник АТ КБ «Приватбанк» не з`явився, про місце, день і час розгляду заяви повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, про місце, день і час розгляду заяви про перегляд заочного рішення повідомлялися належним чином. 05.02.2024 на адресу суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи без його участі та участі його представника.

Суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення у відсутність представників сторін, оскільки, згідно ч.1 ст. 287 ЦПК України, їхня неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши доводи заяви представника АТ КБ «Приватбанк» адвоката Шевченко А.О. про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 16.11.2022 у цивільній справі № 334/7630/21-ц, матеріали цивільної справи, приходить висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 16.11.2022, ухваленому по справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про стягнення грошових коштів, отриманих без достатньої правової підстави були задоволені. Стягнуто з акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на користь ОСОБА_1 23685 (двадцять три тисячі шістсот вісімдесят п`ять) грн. 50 коп. отриманих без достатньої правової підстави та судовий збір в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК Україниу заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно дост. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Проте під час розгляду від представника відповідача до суду не надходило відзиву чи заперечень на позовну заяву, які б містили докази, які мають істотне значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

В заяві про скасування заочного рішення представник відповідача зазначав, що суд апеляційної інстанції під час прийняття рішення по справі № 335/9848/20 переплутав місцями кошти які були витрачені позичальником, та кошти які були ним внесені, тим самим звільнив його від відповідальності зазначивши навпаки, що ОСОБА_1 станом на 05 жовтня 2020 р. витратив 482808,05 грн., а вніс 506487,33 грн., замість витрачених 506487,33 грн. та внесених 482808,05 грн.

Проте, відповідачем не надано доказів оскарження рішення по справі № 335/9848/20 чи подання заяви про виправлення описки в постанові Запорізького апеляційного суду від 02.08.2021 № 335/9848/20 відповідно до ст. 269 ЦПК України.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставину сукупності, суд немає законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.287,288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про перегляд заочного рішення у справі 334/7630/21-ц за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про стягнення грошових коштів, отриманих без достатньої правової підстави - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Р.В. Новак