КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 лютого 2024 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/8632/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Євграфової Є. П.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Терехової Дар`ї Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 ,

на рішення Голосіївського районного суду м. Києва

від 04 серпня 2022 року

у цивільній справі №752/4039/22 Голосіївського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Приватного акціонерного товариства страхова компанія «Інтер-поліс»

про стягнення страхового відшкодування

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 04 серпня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, адвокат Терехова Д.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала 14 лютого 2024 року до Київського апеляційного суду засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Звертаючись з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, адвокат Терехова Д.Ю. зазначає, що суд не повідомляв позивача про розгляд справи, в кінці вересня 2022 року позивач звертався із заявою про стан розгляду справи за його позовом, проте відповідь так і не отримав. Про оскаржуване рішення позивачеві стало відомо лише 19 січня 2024 року після його ознайомлення представника зі справою.

Однак, такі доводи не можна вважати переконливими, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

За приписами ч.ч.1,2 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно ордера на надання правничої (правової допомоги) серії АІ №1223825, що доданий до позовної заяви, позивач ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги від 07 лютого 2022 року уповноважив адвоката Терехова М.С. представляти його інтереси в Голосіївському районному суді м. Києва. В ордері зазначено, що договором про надання правової (правничої) допомоги повноваження адвоката не обмежуються.

З матеріалів справи слідує, що розгляд даної справи проводився у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, про що була постановлена ухвала суду першої інстанції від 14 квітня 2022 року, яка направлялась позивачу на зазначену в позовній заяві адресу - АДРЕСА_1 . Однак, поштовий конверт був повернутий до суду із зазначенням причин невручення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Ухвала суду першої інстанції від 08 червня 2022 року про відкладення на 04 серпня 2022 року розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін була направлена представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Терехову М.С. 15 червня 2022 року на електрону адресу ІНФОРМАЦІЯ_1, що зареєстрована у підсистемі Електронний Суд ЄСІТС.

04 серпня 2022 року ухвалено рішення, яке є предметом апеляційного оскарження, повний текст якого був оприлюднений в Єдиному державному реєстрі судових рішень 12 серпня 2022 року.

Повний текст рішення суду направлений на електронну адресу адвоката Терехова М.С., зареєстровану у підсистемі Електронний Суд ЄСІТС, про що складено довідку про доставку електронного листа до електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_1.

Письмової заяви про припинення представництва адвоката Терехова М.С. або обмеження його повноважень, як представника позивача, матеріали справи не містять, а тому позивач вважається належно повідомлений через адвоката Терехова М.С., який діяв в його інтересах, як про розгляд даної справи так і про отримання копії повного тесту рішення суду від 04 серпня 2022 року.

В подальшому, 21 вересня 2022 року позивач надіслав засобами поштового зв`язку до суду першої інстанції заяву, у якій просив повідомили про стан розгляду справи за його позовом, та направити рішення суду в разі його ухвалення. На вказану заяву судом першої інстанції 18 жовтня 2022 року направлено копію тексту рішення суду від 04 серпня 2022 року на адресу вказану у позовній заяві, АДРЕСА_1 .

Докази доставлення поштового відправлення, як і його повернення із зазначенням причин невручення матеріали справи не містять.

19 січня 2024 року інший представник позивача, адвокат Терехова Д.Ю., ознайомилась з матеріалами справи, про що свідчить запис на заяві від 06 грудня 2023 року про ознайомлення з матеріалами справи.

Апеляційна скарга адвоката Терехової Д.Ю. подана до поштового відділення 14 лютого 2024 року.

Посилаючись у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, на те, що саме з вини суду першої інстанції позивач не був обізнаний щодо стану розгляду справи та не отримав повний текст рішення суду, апелянт не врахував, що вибір адвоката, який надаватиме професійну правничу допомогу, зокрема у формі представництва інтересів в суді, є правом особи (позивача), але правом, яке передбачає також настання відповідних юридичних наслідків (як процесуального характеру, так і в матеріально-правовому спорі, переданого на розгляд суду), передовсім для позивача. Незнання цього не звільняє від настання цих наслідків. Для суду наявність представника позивача у судовому процесі має ті самі процесуальні наслідки, що й участь безпосередньо позивача. Позивач може брати участь одночасно з представником, зокрема й отримувати судові рішення та інші процесуальні документи, проте, участь представника дає суду достатні підстави комунікувати з ним у визначений процесуальним законом спосіб, що, відтак, впливає на реалізацію прав та обов`язків особи, інтереси якої цей представник (адвокат) репрезентує.

Сам факт ненадіслання судом першої інстанції позивачеві копії судового рішення, ухваленого за наслідками розгляду справи, на паперових носіях (тобто засобами поштового зв`язку), але за наявності підтвердження належного надіслання (як і вручення) копії судового рішення представнику позивача (адвокату) на електронну адресу, що зареєстрована у ЄСІТС, не дає достатніх підстав вважати, що позивач не отримав судового рішення, відповідно не міг знати про результат розгляду своєї справи.

Крім того, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Доводи представника скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у зв`язку з початком воєнних дій на території України, зокрема в Київській області, не можуть бути підставою для поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, враховуючи, що місцезнаходженням позивача є м. Київ, а згідно з офіційними даними Міністерства оборони України уся Київська область була деокупована 02 квітня 2022 року.

Із позовом до суду позивач звернувся 23 лютого 2022 року, позовна заява судом першої інстанції була зареєстрована 13 квітня 2022 року. Судове рішення ухвалене 04 серпня 2022 року. Позивач, через свого адвоката отримав копію рішення суду, яке було оприлюднено для загального доступу в ЄДРСР 12 серпня 2022 року, однак своєчасно не скористався своїм процесуальним правом на його оскарження.

Отже саме по собі введення воєнного стану на території всієї держави, який продовжений і на теперішній час, за відсутності будь-яких доказів на підтвердження обставин, які були об`єктивно непереборними, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк, не може бути безумовною підставою для поновлення строку.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Отже наведені у клопотанні про поновлення строку причини пропуску такого строку не можна визнати поважними.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку.

З огляду на викладене, апелянту необхідно протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали звернутися до Київського апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 04 серпня 2022 року, в якій зазначити інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката Терехової Дар`ї Юріївни, яка дії в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 04 серпня 2022 року

залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: https://www.kas.gov.ua/CourtPortal.WebSite/Home/PoshukSprav

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Є. П. Євграфова