Провадження №: 2-о/755/62/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" лютого 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Гончарука В.П.,

за участі секретаря Гриценко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва питання щодо виправлення описки в судовому рішенні за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Органу опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, суд, -

В С Т А Н О В И В:

За результатами розгляду даної цивільної справи 30 січня 2024 р. судом було ухвалено рішення, відповідно до якого було визнано ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 - недієздатною строком на 2 ( два ) роки з дня вступу судового рішення в законну силу.

Призначено ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 опікуном над недієздатною ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Але при виготовлені тексту судового рішення судом помилково було допущено описки, в описовій частині судового рішення, а саме в 14 - му абзаці тексту рішення було зазначено «Отже, оскільки висновком судово-психіатричної експертизи підтверджено, що ОСОБА_3 за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому суд вбачає достатньо підстав для задоволення заяви ОСОБА_4 та визнання ОСОБА_3 недієздатним.»

Вказаний абзац судового рішення необхідно читати вірно: «Отже, оскільки висновком судово-психіатричної експертизи підтверджено, що ОСОБА_2 за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому суд вбачає достатньо підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 та визнання ОСОБА_5 недієздатною.»

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала.

Сторони по справі у судове засідання не з`явилися, повідомлені про час і місце судового засідання належним чином, їх неявка не перешкоджає розглядові питання про внесення виправлень у судове рішення.

Як роз`яснено п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Вивчивши матеріали зазначеної цивільної справи, суд вважає, що описка підлягає виправленню.

Керуючись ст. 219 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в описовій частині рішення Дніпровського районного суду м. Києва по справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Органу опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна.

Чотирнадцятий абзац резолютивної частини тексту рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 30 січня 2024 року у справі 755/13488/22, викласти в такій редакції - «Отже, оскільки висновком судово-психіатричної експертизи підтверджено, що ОСОБА_2 за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому суд вбачає достатньо підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 та визнання ОСОБА_5 недієздатною».

Ухвала суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя