Справа № 639/1437/24
Провадження № 2/639/787/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2024 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Труханович В. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської обласної прокуратури, треті особи: прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області Гелета Олександр Олександрович, керівник Харківської окружної прокуратури Харківської області Ільєнков Олександр Олегович про відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням прав викривача,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року до суду звернувся ОСОБА_1 до Харківської обласної прокуратури, треті особи: прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області Гелета Олександр Олександрович, керівник Харківської окружної прокуратури Харківської області Ільєнков Олександр Олегович про відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням прав викривача, відповідно до якої просив суд: стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 1 000 000 грн., завдану співробітником відповідача, прокурором О. Гелетою, при прийнятті повідомлення про корупційне кримінальне правопорушення з порушенням прав на отримання документу про прийняття повідомлення та його реєстрацію, і не роз`яснення прав і обов`язків викривача, та бездіяльністю керівника Харківської окружної прокуратури О. Ільєнковим, який не забезпечив виконання норм законодавчої бази України, у підконтрольному підрозділі, які регламентують порядок прийняття повідомлень про корупційне кримінальне правопорушення у викривача, що стало порушення прав ОСОБА_2 гарантованих п.1 ч.2 ст. 60 КПК України та п.1 ч.2 ст. 53-3 ЗУ «Про запобігання корупції». Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, приходить до наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу. Так, згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Разом з тим, у вищевказаній позовній заяві не зазначено ціни позову . Пунктами 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Згідно з ч. 1, 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди за рахунок держави закріплено також у статях 56, 62 Конституції України, статтях 1167, 1176 Цивільного кодексу України. Так, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, які викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 вересня 2019 року у справі № 916/1423/17 (провадження № 12-208гс18) вказано, що «застосовуючи статті 1173, 1174 ЦК України, суд має встановити: по-перше, невідповідність рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування чи відповідно їх посадової або службової особи вимогам закону чи іншого нормативного акта; по-друге, факт заподіяння цим рішенням, дією чи бездіяльністю шкоди фізичній або юридичній особі». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 березня 2021 року у справі № 227/3052/19 (провадження № 61-22337св19) зроблено висновок, що «суд, здійснюючи нагляд за дотриманням верховенства права та законності у процесуальній діяльності слідчого та прокурора, забезпечує дотримання основних прав та інтересів особи та реалізує відповідний судовий контроль за їх діяльністю, що має на меті усунути недоліки у такій діяльності. Наявність певних недоліків у процесуальній діяльності зазначених посадових осіб сама по собі не може свідчити про незаконність їх діяльності як такої й, відповідно, не може бути підставою для безумовного відшкодування моральної шкоди. При цьому не будь-яке рішення слідчого судді свідчить про протиправність дій державних органів, а мають значення конкретні обставини, встановлені таким рішенням. При встановленні в порядку судового контролю слідчим суддею протиправності дій чи бездіяльності слідчих органів для вирішення питання про відшкодування шкоди необхідним є доведення заподіяння такими діями (бездіяльністю) моральної шкоди та, відповідно, наявність причинно-наслідкового зв`язку між такими діями (бездіяльністю) та заподіяною шкодою». У частині третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За приписами ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Однак, всупереч вищевказаним нормам процесуального законодавства, позивачем до позовної заяви не долучено жодних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, що бездіяльністю прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області Гелета О.О. та керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області Ільєнковим О.О. позивачу було заподіяно моральну шкоду. Отже, позивачу необхідно: 1) зазначити ціну позому; 2) надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; 3) зазначити перелік документів та інших доказів. Суд акцентує увагу заявника на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства. Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до Харківської обласної прокуратури, треті особи: прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області Гелета Олександр Олександрович, керівник Харківської окружної прокуратури Харківської області Ільєнков Олександр Олегович про відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням прав викривача підлягає залишенню без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали. На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 95, 81, 83, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської обласної прокуратури, треті особи: прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області Гелета Олександр Олександрович, керівник Харківської окружної прокуратури Харківської області Ільєнков Олександр Олегович про відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням прав викривача - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали у встановлений строк, заява буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 15.03.2024

Суддя В.В. Труханович