Справа № 404/6757/19
Номер провадження 2/404/1751/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді Мохонько В.В.,

за участі секретаря Галушко Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому, за правилами загального позовного провадження, справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом відновлення меж земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року позивач звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , по якому просить усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою, розташованою за адресою АДРЕСА_1 , шляхом відновлення меж із земельною ділянкою, розташованою за адресою АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову зазначає, що позивачу на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину належить житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться по АДРЕСА_1 належного на підставі договору про право побудови будинків безстрокового користування земельною дільницею, посвідченого 15.08.1953 року по реєстру №2-11013 Першою Кіровоградською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого Кіровоградським бюро технічної інвентаризації 19.10.2001 року за №11414/49 ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем якого була його дружина - ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав.

Житловий будинок загальною площею 35,43 кв.м. має надвірні будівлі, що до нього прилягають: водопровід +, огорожа №, замощення 1, сараї В,в, погріб Г, зливна яма Д, розташований на земельній ділянці площею 421,2, кв.м.

Вказує, що власником сусідньої земельної ділянки, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 є відповідач.

Зазначає, що на даний час сторони не можуть в добровільному порядку дійти згоди щодо встановлення межових знаків та паркану на межі земельної ділянки, тому змушена звернутися до суду за захистом свого порушеного права, оскільки не можу користуватися та розпоряджатися земельною ділянкою .

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25.09.2019 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

07.05.2020 року відповідач через канцелярію суду подала відзив на позовну заяву, в якому просила в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Згідно ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 14.07.2020 року, за клопотанням сторони позивача, по справі призначено земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам товариства з обмеженою відповідальністю «Експертно-правова консалтингова компанія «Юрекс».

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30.09.2020 року поновлено провадження в справі, в зв`язку з клопотанням експерта про надання додаткових матеріалів та забезпечити безперешкодний доступ до об`єкту дослідження та виконання оплати вартості проведення експертизи. У клопотанні експерт просив надати: матеріали цивільної справи № 404/6757/19 провадження №2/404/1751/19; технічний звіт за результатами геодезичних вишукувань (топографо-геодезична зйомка) по встановленню фактичних меж та площі земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , з обов`язковою прив`язкою розташованих будівель та споруд до зовнішніх меж земельної ділянки, зобов`язати Кіровоградське ООБТІ надати для ознайомлення йому матеріали інвентарної справи на домоволодіння по АДРЕСА_2 , з можливістю фото фіксації необхідних матеріалів для виконання призначеної експертизи, виконати оплату вартості проведення експертизи, забезпечити безперешкодний доступ до земельних ділянок, що належить ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 по АДРЕСА_3 в присутності сторін по справі, попередньо узгодивши дату та час обстеження з експертом.

02.10.2020 року ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда витребувані матеріали, які необхідні для виконання експертизи, направлено експертам товариства з обмеженою відповідальністю «Експертно-правова консалтингова компанія «Юрекс», в зв`язку із призначенням ухвалою суду від 14 липня 2020 року судову земельну-технічну експертизу, провадження у справі зупинено.

До суду 19.07.2022 року надійшов висновок експерта № 109/20 від 28.02.2022 року, за результатами проведення земельно-технічної експертизи у цивільній справі 404/6757/19, в зв`язку з чим ухвалою суду від 17.11.2022 рок поновлено провадження в справі та призначено до розгляду в підготовчому засіданні.

17.11.2022 року поновлено провадження по справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 21.02.2023 року по справі призначено додаткову судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Кропивницького відділення Київського науково дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України та зупинено провадження по справі.

22.03.2024 року до суду надійшов висновок експерта № 662/23-27 від 20.03.2024 року, за результатами проведення додаткової земельно-технічної експертизи у цивільній справі 404/6757/19.

Згідно ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 14.05.2024 року поновлено провадження по справі, призначено підготовче засідання.

Відповідно ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04.07.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні.

В судове засідання представник позивача не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги просила задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у їх відсутності, заперечував щодо задоволення позовних вимог.

За таких обставин, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, із наступних підстав.

У п.п. 1, 3 ст. 129 Конституції України передбачено, що основними засадами судочинства є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.10.2021 року посвідченого державним нотаріусом Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори Лимар О.А. за реєстровим номером 2-3007 спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є дочка ОСОБА_1 , мешканка АДРЕСА_1 . Спадкове майно на яке видано це свідоцтво складається з житлового будинку за надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 під номером двадцять сім, належного на підставі договору про право побудови будинків безстрокового користування земельною дільницею, посвідченого 15.08.1953 року по реєстру №2-11013 Першою Кіровоградською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого Кіровоградським бюро технічної інвентаризації 19.10.2001 року за №11414/49 ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем якого була його дружина - ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав. Житловий будинок д/маз., обкл..цегл., загальною житловою площею 35,43 кв.м. має надвірні будівлі, що до нього прилягають: водопровід +, огорожа №, замощення 1, сараї В,в, погріб Г, зливна яма Д, розташований на земельній ділянці площею 421,2, кв.м.

Рішенням виконавчого комітету Кіровоградської міської ради депутатів трудящих від 08.07.1953 року за № 756 «Про надання земельних дільниць трудящим міста індивідуальну забудову ОСОБА_3 надано земельну ділянку під індивідуальну забудову площею 416,0 кв.м. по АДРЕСА_4 .

Відповідно до акту вказівки меж від 25.07.1953 року технік-геодезист Управління головного архітектора м. Кіровограда ОСОБА_5 склав акт про те, що згідно проекту головного архітектора м. Кіровограда зробив виніс на місцевість межі ділянки площею 416 кв.м. розташованого в АДРЕСА_4 і за рішенням виконавчого комітету Кіровоградської міської ради депутатів трудящих від 8/VІІ-53р. № 756 і передав в користування громадянину ОСОБА_3 . Межі названої ділянки, закріплені геодезичними знаками, вказані в присутності при виносі громадянину ОСОБА_3 .

Відповідно до частини другої статті 90 ЗК України порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом.

Згідно зі статтею 78 ЗК України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.

Статтею 79-1 ЗК України визначено, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.

Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій-сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування.

У разі встановлення (відновлення) меж земельних ділянок за їх фактичним використанням у зв`язку з неможливістю виявлення дійсних меж, формування нових земельних ділянок не здійснюється, а зміни до відомостей про межі земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру.

Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Межі суміжних земельних ділянок приватної власності можуть бути змінені їх власниками без формування нових земельних ділянок за технічною документацією із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Відповідно до частин першої та другої статті 55 Закону України «Про землеустрій» встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) проводиться відповідно до топографо-геодезичних і картографічних матеріалів.

Встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється на основі технічної документації із землеустрою, якою визначається місцеположення поворотних точок меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Згідно зі статтею 198 ЗК України кадастрові зйомки - це комплекс робіт, виконуваних для визначення та відновлення меж земельних ділянок.

Погодження меж земельної ділянки є складовою частиною кадастрового плану, який, у свою чергу, є складовою частиною технічної документації, необхідної для передачі земельних ділянок у власність чи в користування. Встановлення меж земельної ділянки по суті зводиться до вирішення питань, чи не належить земельна ділянка іншому власнику чи правомірному користувачеві та чи не накладаються межі земельної ділянки на суміжні земельні ділянки. Встановлення (відновлення) меж земельної ділянки здійснюється з метою визначення в натурі (на місцевості) метричних даних земельної ділянки, у тому числі місцеположення поворотних точок її меж та їх закріплення межовими знаками.

Статтею 107 ЗК України визначено, що основою для відновлення меж земельних ділянок є дані земельно-кадастрової документації. У разі неможливості виявлення дійсних меж їх встановлення здійснюється за фактичним використанням земельної ділянки.

Згідно із ч.1 ст. 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю.

За частиною 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

У частині 3 ст. 152 ЗК України зазначено, захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Позивач у своєму позові просить відповідача відновити межі земельної ділянки.

Суд розглядає справи щодо відновлення меж земельної ділянки, тобто спір про поновлення права, яке існувало у разі його можливого порушення. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 285/1018/18.

Механізм встановлення (відновлення) меж земельних ділянок закріплений в Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої в Міністерстві юстиції України 16.06.2010 р., та здійснюється з метою визначення в натурі (на місцевості) метричних даних земельної ділянки,у тому числі місце положення поворотних точок її меж та їх закріплення межовими знаками.

Встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється на підставі розробленої та затвердженої технічної документації із землеустрою. Передача межових знаків на зберігання власнику (користувачу) земельної ділянки здійснюється за актом прийомки-передачі межових знаків на зберігання.

За висновком експерта від 28.02.2022 року № 109/20 вказано, що фактичні межі та площа земельної ділянки належної ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 ) не відповідають правовстановлюючим документам, інформації, вказаній в технічній документації.

А також, зазначено, що питання щодо накладення меж земельних ділянок відповідно до правовстановлюючих документів та технічної документації із землеустрою та вимог нормативно-правових актів з боку ОСОБА_2 може бути вирішене лише за наявності земельно-кадастрової документації, на підставі якої відносились земельні ділянки по АДРЕСА_2 . В наданих на дослідження матеріалах справи, а також в матеріалах інвентаризаційних відсутні відповідні земельно-кадастрові документації.

Експертом вказано, що в зв`язку з відсутністю землевпорядної документації на земельні ділянки по АДРЕСА_2 на момент винесення на місцевості меж даних земельних ділянок (початкові координати поворотних точок зовнішніх меж) вирішення даного питання не є можливим.

В подальшому на замовлення позивача 2023 року ТОВ «ГРАНД-ІНОРМ ПЛЮС» виготовлено матеріали геодезичних вишукувань та землевпорядного проектування земельної ділянки, що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Як вбачається з висновку експерта від 20.03.2024 року, при досліджені вищевказаних геодезичних вишукувань, межі земельної ділянки описуються наступним чином: межа обмежена поворотними точками2-3-4 (далі фасадна межа) (межує з АДРЕСА_1 , межа проходить по прямій лінії, довжиною 12,95 м. межа обмежена поворотними точками 2-3-4 (далі ліва бокова межа) (межує з АДРЕСА_6 , кадастровий номер :11:071:0010), межа проходить по ламаній лінії, довжиною відрізків: 13,46 м.+18,06м.;межа обмежена поворотними точка 4-5-6 (далі задня межа), (межує з АДРЕСА_7 , кадастровий номер :11:071:0090) межа проходить по ламаній лінії, довжиною відрізків:7,34м.+6,35м.;межа обмежена поворотними точками 6-7-8-9-1 (далі права бокова) (межує з АДРЕСА_3 ), межа проходить по ламаній лінії, довжиною відрізків: 7,88м+7,41м+8,20м+7,84м.

За висновком експерта від 20.03.2024 року ОСОБА_6 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи вбачається, що у результаті дослідження експертом встановлено, що фактичні межі земельної ділянки ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 ) не відповідають межам, вказаним у існуючій на час судового розгляду первісній документації про виділ/розподіл земельної ділянки, а саме: додатку до дозволу №400 на виробництво будівельних робіт; садибному плані (схемі) станом на 20.05.1960 року; садибному плані (схемі станом на 06. V.1975 року. Встановити відповідність фактичних меж земельної ділянки ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 ) рішенню Виконкому Кіровоградської міської ради №756 від 08.07.1953 року не є можливим, оскільки у даному рішенні не відображені межі земельної ділянки, в тому числі їх розміри, розташування (за координатами) та конфігурація.

Таким чином, позивачем ОСОБА_1 та її представником не надано письмових доказів та не доведено у судовому засіданні до яких саме меж, які існували до порушеного її права, відповідач ОСОБА_2 повинна відновити межі земельної ділянки належні позивачу, у зв`язку з чим у задоволенні позову має бути відмовлено.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Пронін проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача

Керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом відновлення меж із земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Повний текст судового рішення складено 11.11.2024 року.

Суддя

Кіровського районного суду

м. Кіровограда Віталіна МОХОНЬКО