ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/826/24
провадження № 2/753/3109/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" лютого 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участю секретаря судових засідань Давидюк В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів,-

В С Т А Н О В И В

29 грудня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу КМР (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що 20 жовтня 2020 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу КМР (КМДА) зареєстрував повідомлення про початок будівельних робіт №КВ 47 у зв`язку із реконструкцією нежитлового приміщення №1 на земельній ділянці (кадастровий номер .90:90:010:0075), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , Власником зазначеного приміщення є ОСОБА_1 . Рішенням Київської міської ради від 15 листопада 2016 року № 411/1415 затверджено порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Києва, у якому, зокрема, зазначено, що пайова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету м. Києва. У всіх питанням щодо залучення коштів пайової участі КМР виступає в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу КМР (КМДА). Вбачається, що у відповідача виник обов`язок звернутися до Департаменту щодо визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та сплатити пайову участь у строки, передбачені законодавством. 09 листопада 2020 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за № КВ40 у зв`язку з реконструкцією нежитлового приміщення АДРЕСА_2 . Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 21.07.2021 № 266730853 загальна площа приміщення № 1 за адресою АДРЕСА_3 становить 106,5 кв. м. На момент подачі позову до суду договір про пайову участь не укладено, кошти пайової участі у розвиток інфраструктури міста Києва у зв`язку з реконструкцією нежитлового приміщення АДРЕСА_2 відповідач не перераховував. Департаментом здійснено розрахунок розміру пайової участі станом на 08 грудня 2023 року, відповідно до якого загальна сума пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, яку відповідач зобов`язаний сплатити, становить 5 940,00 грн (без ПДВ), та яку наразі позивач просить стягнути з відповідача на свою користь у судовому порядку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 січня 2024 року цивільну справу № 753/826/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 15 січня 2024 року. У період з 17 січня 2024 року по 19 січня 2024 року була відсутня, у зв`язку із тимчасовою непрацездітністю.

Ухвалою суду від 25 січня 2024 року було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання на 27 лютого 2024 року на 10:00 год.

27 лютого 2024 року до суду від представника позивача надійшло клопотання про закриття провадження у зв`язку із відсутністю предмету спору, яка обгрунтована тим, що відповідачем було сплачено пайовий внесок у сумі 5940,00 грн, на підтвердження чого долучено відповідну виписку. Окрім того позивач просив суд повернути йому сплачений судовий збір.

У судове засідання призначене на 27 лютого 2024 року сторони не з`явилися, причини неявки суду не повідомляли, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Враховуючи вищезгадане клопотання представника позивача, суд вважає за можливе провести судове засідання за відсутності учасників справи.

Суд, вивчивши доводи клопотання представника позивача, докази, долучені до нього, вивчивши матеріали справи та докази, долучені до позову, дійшов таких висновків.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України, суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі № 638/3792/20 роз`яснив, що мається на увазі під відсутністю предмета спору.

Так, закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття "юридичного спору" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття "спору про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Статтею другою ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

З огляду на підхід, який Велика Палата Верховного Суду застосувала у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, Об`єднана палата Касаційного цивільного суду зробила висновок, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

Як вбачається із заяви представника позивача про закриття провадження у справі, яка подана уповноваженим представником та з урахуванням норм ЦПК України, відповідачем було сплачено пайовий внесок у розмірі 5940 грн (ціна позову), у зв`язку із чим наразі між сторонами відсутній предмет спору.

Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що оскільки наразі між сторонами відсутній предмет спору, позивач не підтримує своїх вимог про що надав відповідне клопотання, відтак провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України.

Стосовно клопотання представника позивача про повернення судового збору, суд зазначає, що відповідно до пункту 5 частини першої статті 7 ЗУ "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

З огляду на викладене, клопотання представника позивача підлягає задоволенню, а судовий збір підлягає поверненню.

Керуючись статтями 255, 258, 260, 353 ЦПК України, та статтею 7 Закону України "Про судовий збір", суд, -

УХВАЛИВ:

клопотання представника позивача про закриття провадження у цивільній справі - задовольнити.

Провадження у цивільній справі за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів - закрити.

Повернути Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) суму сплаченого судового збору у розмірі 2147,20 грн., сплачений 15 грудня 2023 року згідно платіжної інструкції № 673, за реквізитами: отримувач ГУК у м. Києві/Дарниц.р-н/22030101; рахунок UA0026003, код 37993783; Банк одержувача Казначейство України (ел.адм.подат.); призначення платежу: ,2800,22030101,суд.збір за позовом Департаменту економіки та інвестицій міста Києва, Дарницький районний суд м. Києва; без ПДВ.

Роз`яснити, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Шаповалова К.В.