У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 лютого 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Ішуніна Л. М., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання відсутнім у ОСОБА_2 права на збільшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про збільшення розміру аліментів.

01 лютого 2024 року на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання відсутнім у ОСОБА_2 права на збільшення розміру аліментів.

Відповідно до частини першої-другої статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної позовної заяви судом встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з огляду на таке.

Пунктом 4 частиною третьою статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, відповідно до вимог пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Тож, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

З викладеного вбачається, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміст позову - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звертається до суду з позовними вимогами про визнання відсутнім у ОСОБА_2 права на збільшення розміру аліментів, посилаючись на те, що з моменту ухвалення рішення Солом`янським районним судом міста Києва від 25 червня 2020 року сімейний стан, стан здоров`я та матеріальне становище сторін по справі не змінилося. Крім того, зазначає, що у 2023 році він не отримував доходу.

Однак, позивач не надав доказів, що підтверджують обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги, зокрема, докази його матеріального становища та сімейного стану сторін.

Таким чином, позивачем не надано та не зазначено докази, що підтверджують обставини, викладені в зустрічній позовній заяві.

Крім того, згідно з вимогами частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У додатках до зустрічної позовної заяви відсутній документ, який підтверджує сплату судового збору.

Пунктом 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана, зокрема, фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року складав 3 028 грн.

На підставі зазначеного, враховуючи наявність у зустрічній позовній заяві вимоги немайнового характеру, судовий збір за подання позовної заяви у цій справі підлягає сплаті у розмірі 1 211,20 грн (3 028х0,4 = 1 211,20).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Судовий збір за подання позовної заяви до Солом`янського районного суду м. Києва має бути перераховано або внесено на наступні реквізити: отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`янський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Окрім цього, відповідно до частини сьомої статті 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Статтею 62 ЦПК України визначено перелік документів які підтверджують повноваження представника та вимоги до таких документів. Так, частиною другою, частиною четвертою статті 62 ЦПК України врегульовано, що довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Як вбачається з матеріалів цивільної справи зустрічна позовна заява від імені позивача ОСОБА_1 підписана адвокатом Якименком М. М., однак до позовної заяви додана копія ордеру, з якого вбачається, що позивач уповноважив Якименка М. М. на надання безоплатної правової допомоги у всіх судах України будь-якої інстанції і юрисдикції, а органах державної виконавчої служби, держвиконавцями, в органах опіки та піклування, перед юридичними і фізичними особами, а аткож в МЗС, ДПС України, перед посадовими (службовими) особами.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Таким чином, судові органи чітко відокремлені від інших органів державної влади.

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правової (правничої) допомоги (нова редакція), затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (із змінами), ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Зі змісту наведених норм вбачається, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ордер на надання правової допомоги серії АІ № 1331123, який виданий адвокатом Якименком М. М., не містить назви суду, у якому надає правову допомогу позивачу.

Усуваючи недоліки, позивачеві необхідно взяти до уваги викладене та надати суду докази, що підтверджують обставини, викладені в зустрічній позовній заяві, докази сплати судового збору, а також належним чином оформлений ордер на надання правничої (правової) допомоги.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175-177, 185, 194, 260 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання відсутнім у ОСОБА_2 права на збільшення розміру аліментів залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Ішуніна