Єдиний унікальний номер 448/1809/24
Провадження № 2-о/448/76/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

12.11.2024 місто Мостиська

Суддя Мостиського районного суду Львівської області Гіряк С.І., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Судововишнянська міська рада Львівської області як орган опіки та піклування про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

УСТАНОВИВ:

1. Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Кацюба Андрій Іванович звернувся до Мостиського районного суду Львівської області, заінтересована особа: Судововишнянська міська рада Львівської області як орган опіки та піклування про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

2. Згідно п.1 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

3. Як вказано в ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

4. Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст.ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

5. Дослідивши подану заяву та додані до неї додатки, приходу до висновку, що зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог встановлених статтями 175 і 177 ЦПК України.

6. Зокрема, відповідно до п.п. 4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

7. Згідно із ч.ч.1, 5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

8. Відповідно до ч.3 ст. 296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

9. Також відповідно до ч.3 ст. 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

10. За змістом ч.1 ст.300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою опіки, не інакше, як за поданням органу опіки та піклування.

11. Як вказано в ч.1 ст.300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

12. Призначення опікуна у разі визнання судом фізичної особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства - захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку забезпечення повноцінного здійснення своїх прав особою, цивільна дієздатність якої обмежена. Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме за поданням відповідного органу.

13. Зі змісту заяви ОСОБА_1 встановлено, що останній просить визнати ОСОБА_2 недієздатним та призначити його (заявника) опікуном останнього. Проте зміст заяви не містить даних, що органом опіки та піклування таке подання виносилось, хоча вимога з даного питання пред`явлена. Також не додано до заяви відповідного подання органу опіки та піклування про можливість призначення ОСОБА_1 опікуном над недієздатною особою, при тому, що наявність такого подання є обов`язковим для ухвалення судом рішення за результатами розгляду заяви про визнання фізичної особи недієздатною.

14. Також, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

15. Однак, в заяві відсутні відомості щодо наявності такої заяви особи, яка просить призначити її опікуном (піклувальником) та посилання на докази, що особа зверталась до відповідного органу опіки і піклування з даного питання. Доказів стосовно того, що ОСОБА_1 може бути опікуном (піклувальником) не надано.

16. Крім того, згідно прохальної частини заяви, заявник просить суд: витребувати з опікунської ради при виконавчому комітеті Судововишнянської міської ради Яворівського району Львівської області висновку про можливість призначення заявника опікуном ОСОБА_2 .

17. Разом із тим, суду не надано доказів неможливості надання витребуваних доказів самостійно заявником. Так, заявником не вказано у заяві, та на підтвердження таких дій заявником не надано доказів того, що він намагався отримати докази які просить витребувати, однак у надані таких йому було відмовлено.

18. При цьому, відповідно до положень ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

19. Тобто заявник вправі подати клопотання про витребування доказів з дотриманням вимог, встановлених ст. 84 ЦПК України, зокрема зазначити про вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу та надати відмову у наданні необхідних доказів. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначених у частинах другій та третій ст. 83 ЦПК України.

20. Окрім цього, відповідно до ст. 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

21. Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

22. В прохальній частині заяви заявник просить призначити судову психіатричну експертизу ОСОБА_2 з метою визначення його психічного стану і здатності усвідомлювати значення своїх дій та керування ними. Однак, заявником неправильно сформульовано дану вимогу, оскільки заявником не вказана назва експертної установи, якій він просить доручити проведення експертизи, а також заявник не вказує питання, на які в ході проведення судово-психіатричної експертизи експертам слід надати відповідь. З огляду на наведене, заявнику необхідно подати окремо оформлене клопотання про призначення судової психіатричної експертизи із зазначенням вказаних вище вимог.

23. Справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування.

24. Згідно ч. 3 ст. 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

25. Однак, у поданій заяві не зазначено особу, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною у якості заінтересованої особи, прізвище, ім`я та по батькові такої особи, її місце проживання чи перебування та засоби зв`язку, що позбавляє суд у подальшому здійснити виклик такої особи для участі в судовому засіданні з метою дотримання вимог ч. 1 ст. 299 ЦПК України.

26. За наведених обставин, суддя позбавлений можливості відкрити провадження за матеріалами даної заяви у її первісному вигляді, як такими, що складені в неналежному обсязі, необхідному для правильного і своєчасного розгляду і вирішення справи, тому приходжу до переконання, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

27. В даній ситуації суддя звертає увагу, що вирішуване питання про відкриття провадження по справі охоплюється змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд.

28. Частиною 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

29. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» та від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України», право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух, оскільки в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

30. А тому, встановлення цивільним процесуальним законодавством вимог до позовної заяви і залишення поданого позивачем позову до суду без руху, у зв`язку із його невідповідністю вимогам, передбачених законом, ґрунтується на нормах закону і слугує меті здійснення правосуддя, що в цілому не являється обмеженням доступу заявника до суду.

31. У зв`язку із наведеним, враховуючи, що заява подана без додержання вказаних вище вимог, її необхідно залишити без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Судововишнянська міська рада Львівської області як орган опіки та піклування про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна залишити без руху.

2. Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

3. Якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, вона буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

4. Копію ухвали суду надіслати заявнику та його представнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

6. Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала суду підписана 12.11.2024.

Суддя Світлана ГІРЯК