Справа № 444/4424/24
Провадження № 2/444/1547/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Мікула В. Є.

секретаря судового засідання Садова І.З.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Жовкві Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області, третя особа: приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінська Мирослава Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області, третя особа: приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінська Мирослава Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд визначити йому - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті бабці, ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання даним рішенням суду законної сили.

Вважає, що його право підлягає захисту в судовому порядку, як наслідок просить задовольнити позовні вимоги.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, однак його представник подав до суду заяву в якій просить розгляд справи проводити у його відсутності та відсутності Позивача. Позовні вимоги підтримує та просить такі задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак надіслав клопотання про розгляд справи без участі їх представника. Щодо позову не заперечує.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінська Мирослава Іванівна в підготовче судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак від неї на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності. Окрім цього зазначила, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 нею, як приватним нотаріусом Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінською Мирославою Іванівною не заводилася.

А тому, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі Позивача, його представника, представника Відповідача, та представника Третьої особи, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі.

Оскільки всі учасники справи в підготовче судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Так як Відповідач не заперечує проти позовних вимог, фактично визнали їх, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабця Позивача, ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 04 серпня 2009 року. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. За життя бабця Позивача склала заповіт, яким все своє майно заповіла своєму внукові, Позивачу, ОСОБА_1 .

Позивач, ОСОБА_1 є внуком ОСОБА_2 , що стверджується копіями документів, які долучені до матеріалів справи.

З матеріалів справи вбачається, що Позивач вважає, що його необізнаність про наявність заповіту, а також те, що він в 2009 році переніс інсульт та тривалий час перебував у лікарні, а акож те, що його син Любомир в 2017 році захворів цукровим діабетом та являється інвалідом дитинства є поважними причинами того, що він пропустив строк для прийняття спадщини.

Як на поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини Позивач покликається також на те, що являється учасником бойових дій, оскільки брав безпосередню участь в Антитерористичній операції, забезпеченні проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності на території Донецької та Луганської областей.

Зі Збройних сил України звільнений по стану здоров`я, оскільки отримав важке поранення. Дане захворювання пов`язане із захистом Батьківщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Таким чином судом встановлено, що з незалежних від Позивача обставин, Позивач у шестимісячний строк після смерті бабці не міг звернутися в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Роз`яснення про те, яку причину пропуску такого строку вважати поважною, надає Постанова Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування": вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1). тривала хвороба спадкоємців; 2). велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3). складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4). перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5). необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд приходить висновку про поважність причин пропуску Позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Разом з тим при вирішенні даної справи суд враховує, що необізнаність про існування заповіту не тотожна таким обставинам, як відсутність інформації про смерть спадкодавця або спадкову масу. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність особи про складення заповіту на її користь є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (постанова ВС від 06 вересня 2017 року у справі № 315/765/14-ц, постанова ВС від 13 березня 2019 року у справі № 656/219/18, постанова ВС від 20 лютого 2019 року у справі № 694/1179/17, постанова ВС від 2 вересня 2020 року у справі №288/1856/18, постанова ВС від 01 листопада 2021 року у справі №558/381/20).

Тому, вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обгрунтованими та підлягають до задоволення, оскільки незадоволення прохання Позивача щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться.

Керуючись ст.ст. 23, 258, 259, 264, 265, 280, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті бабці, ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання даним рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Мікула В. Є.