Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/541/24
Номер провадження 2/711/667/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі головуючого-судді Демчика Р.В., при секретарі Кофановій А.О., за участі представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому підготовчому провадженні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом адвоката Гнатюк Анастасії Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_3 до Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування та скасування арешту нерухомого майна,

встановив:

В провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебуває цивільна справа за позовом адвоката Гнатюк А.І., яка діє в інтересах ОСОБА_3 до Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування та скасування арешту нерухомого майна.

У підготовчому провадженні представник позивача заявила клопотання про витребування доказів, в якому просила витребувати у Черкаського державного нотаріального архіву копію постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження АА 041142 від 26.01.2005 року відділу ДВС Придніпровського районного управління юстиції за підписом державного виконавця Лесечко О.В; витребувати у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. належним чином завірену копію спадкової справи №84/2022, заведену після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Малої Н.А. належним чином завірену копію нотаріальної справи щодо укладання договору дарування квартири АДРЕСА_1 .

Клопотання обгрунтовує тим, що вказані документи є доказами у цивільній справі, але самостійно вказані докази вона отримати не може, що підтверджується відповідними доказами.

В судовому засіданні представник позивача клопотання підтримала, просила їх задовольнити.

Представник відповідача не заперечував проти задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд наголошує, що саме засада змагальності опосередковано, через її контролюючу функцію, є гарантом законності, об`єктивності, неупередженості та повноти судового розгляду справи.

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав. При цьому, важливим є встановлення оптимального співвідношення активності сторін та активності суду.

В рішеннях де Європейський суд з прав людини дійшов висновку про порушення ст. 6 Конвенції, зазначено таке: Суд відзначає, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні п. 1 статті 6 є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (Lobo Machado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., ReportsofJudgment sand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nidero st Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 5,7 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Як вбачається з матеріалів справи представник позивач та сама позивач 01.05.2023 року зверталися до відповідача із запитами про отримання відповідних доказів, але вони були залишені без відповідного реагування.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Як вбачається з відповіді Черкаського обласного державного нотаріального архіву №1237/01-17 від 26.10.2023 року, представника позивача повідомлено про те, що довідки про вчинення нотаріальної дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса , видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії. З огляду на викладене представник позивача не має право на отримання копій документів, що зберігаються у Черкаському обласному державному нотаріальному архіві.

Крім того, відповідно до ст. 8 Закону України «Про нотаріат» довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу.

Враховуючи, що надання постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження АА 041142 від 26.01.2005 року відділу ДВС Придніпровського районного управління юстиції за підписом державного виконавця Лесечко О.В та копії спадкової справи №84/2022, заведеної після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 представником позивача є ускладненим, самостійно отримати ці докази ані позивач, ані його представник не можуть, суд приходить до висновку про задоволення клопотання про витребування цих доказів.

Що стосується клопотання про витребування у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Малої Н.А. належним чином завірену копію нотаріальної справи щодо укладання договору дарування квартири АДРЕСА_1 , то вказане клопотання не підлягає до задоволення, оскільки представником позивача не надано доказів того, що вона не може самостійно отримати вказаний доказ.

На підставі наведеного, керуючись ст. 84 ЦПК України,-

ухвалив:

Клопотання задовольнити частково.

Витребувати із Черкаського державного нотаріального архіву (вул. Вернигори,4 м. Черкаси, 18008) копію постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження АА 041142 від 26.01.2005 року відділу ДВС Придніпровського районного управління юстиції за підписом державного виконавця Лесечко О.В.

Витребувати у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. (вул.Університетська, 33. оф.2, м. Черкаси, 18031) належним чином завірену копію спадкової справи №84/2022, заведену після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити, що відповідно до ч.7-9 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвалу суду направити для виконання до Черкаського державного нотаріального архіву (вул. Вернигори,4 м. Черкаси, 18008) та приватному нотаріусу Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. (вул.Університетська, 33. оф.2, м. Черкаси, 18031)

Відкласти підготовче засідання до 10.00 год. 08.04.2024 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення або підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий: Р. В. Демчик