УХВАЛА

21 серпня 2024 року м. Кропивницький

справа № 395/315/24

провадження № 22-ц/4809/1382/24

Суддя Кропивницького апеляційного суду Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 03 липня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 03 липня 2024 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» задоволено; стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» суму заборгованості за Кредитними договорами №Z75.00617.004098287 від 24 липня 2018 року та №Р29.13052.004009071 від 08 червня 2018 року у розмірі 278575,89 грн.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржила його в апеляційному порядку.

Подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України передбачено, що в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При цьому, від обов`язку зазначення таких відомостей звільняються виключно особи, які подають до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет (ч. 8 ст. 14 ЦПК України).

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

З урахуванням внесених змін до процесуального закону, ч. 6 ст. 14 ЦПК України визначено, зокрема, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Апеляційна скарга подана до апеляційного суду у паперовій формі проте, всупереч викладеному вище, інформація про наявність або відсутність у скаржниці зареєстрованого електронного кабінету у скарзі не зазначена. Не містить апеляційна скарга відповідної інформації і щодо представника скаржниці - адвоката Беспалової Наталки Олександрівни, наявність зареєстрованого електронного кабінету у якої є обов`язковою в силу наведених вище вимог процесуального закону.

Відповідно до ч. 3, п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Пунктом 9 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (зі змінами та доповненнями) визначено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Разом з тим, апеляційна скарга, а також доданий до скарги ордер на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1080248 від 01 серпня 2024 року з високим ступенем імовірності містить не особистий підпис представника скаржниці - адвоката Беспалової Наталки Олександрівни, а проставлений з використанням факсиміле, що не може вважатися підписом цієї особи.

Аналогічна позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 26 січня 2018 року у справі № 903/546/17, від 26 січня 2018 року у справі № 922/1743/17, від 05 червня 2018 року у справі №826/811/17.

Відповідно до частини четвертої ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08 липня 2021 року у справі № 916/3209/10 зазначено, що «оскільки процесуальним законодавством за загальним правилом передбачено особисте звернення позивача до суду та власноручне підписання ним заяв по суті справи, то подання процесуальних заяв з використанням факсимільного відтворення підпису позивача (його представника), що є штампом із зображенням підпису та може бути виготовлений і використаний будь-ким, не відповідає приписам частини другої статті 4, статей 42, 46, частини другої статті 162 ГПК України та не може бути доказом волевиявлення особи на підписання відповідного документа».

Близьку за змістом правову позицію щодо обставин факсимільного відтворення підпису уповноваженої особи на процесуальних документах викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 16 лютого 2022 року у справі № 755/6297/21.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що оскільки процесуальним законодавством не передбачено інших способів звернення до суду, окрім особистого звернення заявника чи його уповноваженого представника шляхом підписання заяви (скарги) в паперовій або електронній формі, то подання відповідних заяв (скарг) з використанням факсимільного відтворення підпису певної особи, який є фактично штампом із зображенням, не відповідає вимогам закону та не може бути доказом волевиявлення на підписання документа.

Крім того, за вимогами п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону).

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з наведених законодавчих вимог та враховуючи ціну пред`явленого позову, за подання позовної заяви у даній справі позивач мав сплатити судовий збір у сумі 4178,64 грн: 278575,89 грн х 1,5% = 4178,64 грн.

За подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставку судового збору встановлено у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону).

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі скаржниця мала сплатити судовий збір у сумі 6 267,96 грн: 4178,64 грн х 150% = 6267,96 грн.

Однак, доказів сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі до апеляційного надано не було.

Матеріали апеляційного оскарження також не містять підтвердження підстави звільнення скаржниці від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

На підставі викладеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 03 липня 2024 року, - залишити без руху.

Запропонувати скаржниці у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали надати до апеляційного суду:

- виправлену апеляційну скаргу, підписану та оформлену у відповідності до вимог процесуального закону;

- належні докази на підтвердження повноважень представника, яким подана апеляційна скарга;

- докази сплати судового збору у сумі 6 267,96 грн за реквізитами, розміщеними на офіційному сайті Кропивницького апеляційного суду

або

- документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі невиконання у встановлений апеляційним судом строк вимог щодо усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л. М. Дьомич