БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/1306/23
Провадження № 2/273/145/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді - Самойленко Л.М.,

при секретарі судового засідання Муравській М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Довбиської селищної ради про визначення додаткового строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Баранівського районного суду Житомирської області із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті його брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Баранівка помер його брат. На день смерті брат був власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Інші спадкоємці, крім нього, відсутні. Під час звернення до нотаріуса щодо отримання свідоцтва про право на спадщину позивач дізнався, що пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знав законодавства про порядок прийняття спадщини, та у нього знаходилися документи на право власності на житло.

Ухвалою судді Васильчук О.В. від 26.05.2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 05.09.2023 № 870/0/15-23 суддя Васильчук О.В. звільнена з посади судді у відставку.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу справ між суддями від 11.12.2023 головуючим суддею визначено Самойленко Л.М.

Ухвалою судді Самойленко Л.М. від 11.03.2024 справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, 29.08.2024 року направив до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити.

Відповідач Довбиська селищна рада свого представника в судове засідання не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. 08.04.2024 року до суду надійшла заява, в якій просять розглянути справу у відсутності представника відповідача, не заперечують проти задоволення позовних вимог.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_1 та серії НОМЕР_2 (а.с.7-8) .

Згідно Свідоцтва про право власності на житло від 13.05.1993 року квартира АДРЕСА_1 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (а.с.9).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 19.08.2005 р. ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.10) .

Відповідно до довідки, виданої Довбиською селищною радою Звягельського району Житомирської області від 12.05.2023 №144, померлий ОСОБА_2 на день смерті був зареєстрований в АДРЕСА_2 (а.с. 12).

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Василя Присяжнюка від 12.05.2023 року №71/01-16 ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ( а.с.11 ).

Згідно ст.1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно положень ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 23 серпня 2017 року №6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18 (провадження №61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18 (провадження №61-21447св19).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, має стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Подібний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 11 листопада 2020 року у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20).

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На підтвердження поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач зазначив, що не знав законодавства та у нього знаходилися документи на право власності на житло, тому вчасно не звернувся до нотаріуса для оформлення спадщини. Інших доказів поважності причин пропуску цього строку після смерті брата, який помер10.08.2005 року, не зазначив та суду не надав.

Разом з тим, вищевказане не свідчить про те, що у позивача по справі ОСОБА_1 існували об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата у встановлений вимогами законодавства строк.

Сама по собі юридична необізнаність позивача без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Беручи до уваги вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими, оскільки позивачем не надано жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , у зв`язку з чим позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Довбиської селищної ради про визначення додаткового строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його оголошення.

Суддя Людмила САМОЙЛЕНКО