Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/2991/17
Провадження № 2-п/552/85/23
У Х В А Л А

іменем україни

13.02.2024 Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Яковенко Н.Л.,

секретаря судового засідання Резніченко О.С.,

за участю

представника відповідача Сергієнко Т.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в приміщенні суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 26.07.2017 по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства „Дельта Банк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Київського районного суду м. Полтави від 26.07.2017 позовні вимоги Публічного акціонерного товариства „Дельта Банк задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства „Дельта Банк (рахунок отримувача: 1026; банк отримувача: Національний банк; МФО Банку отримувача (код Банку): 300001; отримувач: АТ «Дельта Банк» (в стані припинення); код отримувача: 34047020) суму за кредитним договором в розмірі 50137 грн. 05 коп., 1600 грн. судових витрат, а всього 51737 грн. 05 коп.

Відповідачем ОСОБА_1 10.10.2023 подано до суду заяву про перегляд заочного рішення.

Заява обґрунтована тим, що причини неявки відповідача в судове засідання є поважними, оскільки багато часу проводить за кордоном, в період розгляду справи перебувала за межами України і повернулася лише у 2019 році. Про наявність боргу дізналася в 2023 році, коли було заблоковано картку, а в застосунок «Дія» надійшла копія постанови державного виконавця про арешт коштів. також вважає позовні вимоги безпідставними та такими, що не підтверджені доказами.

В своїй заяві просила скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В судовому засіданні представник відповідача повністю підтримала вимоги заяви, посилаючись на викладені в ній обставини.

Суд, заслухавши представника заявника, розглянувши матеріали, приходить до таких висновків.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Полтави від 26.07.2017 в справі № 552/2991/17 позовні вимоги Публічного акціонерного товариства „Дельта Банк задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства „Дельта Банк (рахунок отримувача: 1026; банк отримувача: Національний банк; МФО Банку отримувача (код Банку): 300001; отримувач: АТ «Дельта Банк» (в стані припинення); код отримувача: 34047020) суму за кредитним договором в розмірі 50137 грн. 05 коп., 1600 грн. судових витрат, а всього 51737 грн. 05 коп.

Судом встановлено, що по справі № 552/2991/17 за заявою позивача буди видані виконавчі листи та пред`явлені на примусове виконання до органів ДВС.

Зокрема, як встановлено судом, постановою державного виконавця Київського відділу ДВС м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Мізік Д.І. від 10.04.2019 було відкрите виконавче провадження № 58861281 з примусового виконання зазначеного судового рішення, в рамках виконавчого провадження державним виконавцем вживалися заходи примусового виконання, в тому числі з виходом державного виконавця за місцем проживання боржника та зверненням стягнення на грошові кошти, належні боржникові.

Станом на час розгляду судом заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення постановою державного виконавця від 06.11.2023 виконавчий документ повернуто стягувачу з посиланням на п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження».

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної (правової) визначеності, який, серед іншого, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів («Brumarescu проти Румунії», № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі.

Повноваження судів вищих інстанцій на перегляд справи повинні використовуватися лише з метою виправлення судових помилок, а не для проведення нового розгляду справи. Перегляд вищими судами не повинне розглядатися як завуальована апеляція, а лише сама можливість того, що можуть існувати дві точки зору щодо предмету спору не є підставою для перегляду рішення.

Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру («Ryabykh проти Росії», № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).

Крім того, принципом правової визначеності можна поступитися не задля «юридичного пуризму», а для виправлення «помилки фундаментального значення для судової системи» («Sutyazhnik проти Росії», № 8269/02, рішення від 23 липня 2009 року).

В даній справі остаточне рішення було ухвалено 26.07.2017, перебувало тривалий час на примусовому виконанні, лише 10.10.2023 відповідач звернулася до суду з заявою про його перегляд.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, за нормами законодавства, заочне рішення підлягає скасуванню за умови наявності підстав: 1) якщо буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як на обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, відповідач вказує, що не погоджується з розрахунком заборгованості, а в судовому засіданні представник відповідача вказувала, що ставить під сумнів суму заборгованості за тілом кредиту, відсоткову ставку, за якою позивачем було здійснено розрахунок заборгованості.

Разом з тим, матеріали справи містять детальний розрахунок заборгованості за кредитним договором від 12.07.2013 № 003-16502-120713, в якому наявна інформацію щодо кожної операції як зі знаття готівки, так і поповнення карткового рахунку (а.с. 4), докази на спростування такого розрахунку відповідачем та/чи представником не надано.

Сам факт виникнення між сторонами по справі кредитних правовідносин та користування відповідачем кредитними коштами не оспорюється ОСОБА_1 .

Жодні інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, відповідач не зазначає.

Тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення з мотивів наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

При вирішенні питання про наявність підстав для скасування заочного рішення з мотивів нез`явлення відповідача в судове засідання в поважних причин суд враховує таке.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідач повідомлялися судом про дату, час та місце судового розгляду за адресою, яка є зареєстрованим місцем проживання відповідача як на час вирішення даної справи судом, так і на час розгляду судом заяви про перегляд заочного рішення.

Аналогічну адресу відповідач зазначила і в заяві про перегляд заочного рішення.

В поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення відповідач вказує, що на час вирішення справи судом була відсутня за зареєстрованим місцем проживання.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суд, враховуючи встановлені обставини, мотиви, з яких відповідач просить скасувати заочне рішення, а також принцип правової визначеності, приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. 288 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

В задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 26.07.2017 по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства „Дельта Банк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 13.02.2024.

Головуючий суддя Н.Л.Яковенко