УХВАЛА

14 листопада 2024 року м. Мукачево Справа №303/5138/24 2-о/303/279/24

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді - Кость В.В.,

присяжних: Плитан Ю.Ю,

Боднар Н.І

секретар судового засідання ЧухайлоК.І.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Мукачево матеріали цивільної справи

за заявою ОСОБА_1

заінтересовані особи: (1) Виконавчий комітет Мукачівської міської ради;

(2) ОСОБА_2 ;

про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищезазначена справа.

На підставі ухвали суду від 31 липня 2024 року, з метою встановлення підставності вимог за заявою ОСОБА_1 щодо наявності у ОСОБА_2 , стійкої психічної хвороби та вирішення питання про те, чи може останній розуміти значення своїх дій та керувати ними, суд задоволив клопотання заявника та призначив по справі судово-психіатричну експертизу, а також зупинив провадження у справі.

8 жовтня 2024 року на адресу суду надійшов висновок судово-психіатричного експерта №380 від 17.09.2024 (надалі Висновок).

Ухвалою суду від 9 жовтня 2024 року провадження у справі відновлено та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання учасники справи не з`явилися.

Водночас, від представника заявника надійшло клопотання про призначення по справі додаткової судово-психіатричної експертизи та проведення судового засідання за її відсутності.

Необхідність у призначенні додаткової судово-психіатричної експертизи обгрунтовується тим, що судово-психіатрична експертиза була призначена в рамках справи про визнання особи недієздатною, а відповідно до Висновку неясним залишаються відповіді на питання щодо можливості ОСОБА_2 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а також чи його психічний розлад є стійким та хронічним.

На думку представника заявника, формулювання резолютивної частини Висновку є неясним, що відповідно є недостатньою підставою для об`єктивного розгляду справи, а відтак є доцільним призначення додаткової судово-психіатричної експертизи.

Уповноважений представник заінтересованої особи (1) подав клопотання про проведення судового засідання без участі представника виконавчого комітету Мукачівської міської ради, за наявними у справі матеріалами. Щодо призначення додаткової судово-психіатричної експертизи не заперечує.

Від представника заінтересованої особи (2) надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника та її довірителя, проти призначення експертизи не заперечують.

Дослідивши матеріали справи в межах заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої ст. 39 Цивільного кодексу України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Частиною першою ст. 298 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Згідно з частиною першою ст. 113 Цивільного процесуального кодексу України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним. Таким чином, додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Таким чином, додаткова експертиза може бути призначена у зв`язку з неповнотою або недостатньою ясністю колишнього (основного) експертного висновку, але при відсутності сумнівів у вірогідності його висновків.

Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не надано вичерпних відповідей на всі постановлені перед експертом питання. В свою чергу, висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить неповний, неконкретний характер.

На підставі ухвали від 31.07.2024 судом було задоволено клопотання заявника про призначення по справі судово-психіатричної експертизи, саме в межах судового розгляду справи про визнання фізичної особи недієздатною, з посиланням на норми ст. 39 Цивільного кодексу України, у контексті яких експерт (експерти) мали надати відповідь на наступні питання:

1. Який психічний стан, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

2. Чи розуміє ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 значення своїх дій та чи може керувати ними?

Поряд з цим, фактичний аналіз змісту поданого суду експертного дослідження дає суду підстави для висновку про його неповноту, з огляду на предмет судового дослідження по даній справі (можливості визнання фізичної особи недієздатною), оскільки такий має оцінюватися судом на підставі приписів ст. 39 Цивільного кодексу України.

Натомість надані відповіді на питання у Висновку не стосуються безпосередньо предмету судового дослідження даної справи, оскільки визначають, що « ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , страждає на психічний розлад у формі Психоорганічного синдрому, астенітичний варіант з помірними когнітивними порушеннями судинного ґенезу. Такий психічний розлад істотно впливає на здатність ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними».

Відповідно до частини першої ст. 36 Цивільного кодексу України суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Таким чином, надані відповіді на питання у Висновку стосуються оцінки психічного стану ОСОБА_2 у розумінні можливості обмеження його цивільної дієздатності (ст. 36 Цивільного кодексу України), а не визнання особи недієздатною (ст. 39 Цивільного кодексу України).

Натомість предметом судового розгляду є саме питання щодо визнання особи недієздатною.

За таких обставин, Висновок є неповним, що дає підстави суду, у відповідності до приписів частини першої ст. 113 Цивільного процесуального кодексу України, призначити у справі додаткову експертизу.

З урахуванням вищевказаних фактичних обставин справи та вимог чинного законодавства, з метою встановлення підставності вимог за заявою ОСОБА_1 щодо наявності у ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , стійкої психічної хвороби та вирішення питання про те, чи може останній розуміти значення своїх дій та керувати ними, клопотання слід задоволити та призначити по справі додаткову судово-психіатричну експертизу, що, в свою чергу, є підставою для зупинення провадження (на час проведення експертизи) по справі на підставі п. 5 частини першої ст. 252 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 103-105, 113, 252, Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

УХВАЛИВ:

1. Призначити по справі додаткову судово-психіатричну експертизу.

2. На вирішення експертизи поставити питання:

2.1. Який психічний стан, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 ?

2.2. Чи розуміє ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 значення своїх дій та чи може керувати ними?

3. Проведення експертизи доручити експертам Закарпатської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я» (90202, Закарпатська область, місто Берегово, вул. Мужайська, 41), надіславши їм копію ухвали та матеріали справи.

4. Цією ухвалою суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків та подання завідомо неправдивого висновку.

5. Зобов`язати заявника на вимогу експертів забезпечити явку ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , до експертної установи та надати необхідні матеріали (виписки історії хвороби, тощо) для можливості проведення експертизи.

6. На час проведення експертизи провадження в справі зупинити.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

8. На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

9. Ухвала суду складена та підписана 14.11.2024.

Головуючий В.В. Кость

Присяжні Ю.Ю. Плитан

Н.І. Боднар