"27" лютого 2024 р. Справа № 756/2511/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Василенко Г.В., за участю представника відповідача Варченко І.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород заяву адвоката Варченко Ірини Вікторівни, яка діє в інтересах ТОВ «БК Велес Груп» про перегляд заочного рішення у справі №756/2511/23 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «БК Велес Груп» про захист прав споживачів,-

встановив:

Заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 20.11.2023, ухваленим в цивільній справі № 756/2511/23 (заочне рішення), позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені. Стягнуто з ТОВ «БК Велес Груп» на користь ОСОБА_1 371 987,85 грн.

25.12.2023 року представник Відповідача ТОВ «БК Велес Груп» адвокат Варченко І.В. звернулась до суду з заявою, в якій просить переглянути і скасувати заочне рішення, обґрунтовуючи це тим, що ТОВ «БК Велес Груп» дізналось про винесене заочне рішення тільки 18.12.2023 року здійснюючи моніторинг по Єдиних державних реєстрах та того ж дня звернулось за правничою допомогою до Адвокатського бюро. В судові засідання, призначені по справі ТОВ «БК Велес Груп» не було повідомлено належним чином. Процесуальні документи, повістки по справі та матеріали позовної заяви не надходили на адресу ТОВ «БК Велес Груп». Будь які повідомлення з пошти не надходили, а тому ТОВ «БК Велес Груп» ніяк не могло знати про те, що ОСОБА_1 подав до суду позовну заяву. Позивач є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_1 . Між ТОВ «БК Велес Груп» та ОСОБА_1 підписаний договір №14НП від 17.09.2019 року про відшкодування витрат. Згідно з п. 1.3. Договору ОСОБА_1 бере на себе зобов`язання відшкодувати витрати ТОВ «БК Велес Груп» вартість спожитої електричної енергії, шляхом сплати платежів відповідно, до показників приладу обліку за тарифом встановленим для комерційного споживання. Окрім того, відповідно до п. 5.11 Договору всі кошти, які надходять згідно даного договору перераховуються в повному обсязі ТОВ «Київська обласна ЕК». Згідно з сертифікатом закінчено будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 та у зв`язку з цим, зареєстровані речові права на об`єкти нерухомого майна (нежитлові приміщення) та фактично споживання електричної енергії відбувається власниками нежитлових приміщень. До моменту підключення багатоквартирного житлового будинку за постійною схемою споживання електричної енергії та передачі будинку на обслуговування ОСББ постачання електричної енергії відбувалось на підставі договору про постачання електричної енергії та договору про надання послуг з розподілу електричної енергії облік укладених між ПрАТ «Київобленерго» та ТОВ «БК Велес Груп». ТОВ «Київська обласна ЕК» та ТОВ «БК Велес Груп». Оплата постачання електричної енергії відбувалась за встановленими постачальником тарифами для споживача ТОВ «БК Велес Груп», тобто, за тарифом встановленому як для непобутових споживачів. ТОВ «БК Велес Груп» не є суб`єктом нарахування вартості оплати комунальних послуг та не наділений правом здійснювати їх перерахунок, оскільки не є виконавцем, надавачем житлово-комунальних послуг, а є споживачем відповідно до договору про постачання електричної енергії та договору про надання послуг з розподілу електричної енергії облік, який має право на відшкодування вартості спожитих житлово-комунальних послуг з кінцевих споживачів - співвласників багатоквартирного будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , для розрахунку з виконавцями житлово-комунальних послуг. Отже, нарахування співвласникам багатоквартирного будинку оплати за електроенергію за тарифами як для юридичних осіб обумовлено тим, шо постачальником надавалася електрично енергія на підставі договору, де споживач є юридична особа, оскільки індивідуальний договір про постачання електричної енергії співвласниками з постачальником не укладався. Однак, не зважаючи на те, що за договором споживачем вказано ТОВ «БК Велес Груп», фактично споживачами є власники не жптлових/житлових примішень/квартир.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 26.12.2023 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху та надано термін для усунення недоліків.

На виконання вимог вищезазначеної ухвали, 12.01.2024 року представником відповідача адвокатом Варченко І.В. подана заява про усунення недоліків.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22.01.2024 року заяву про перегляд заочного рішення призначено до розгляду в судовому засіданні.

Представник відповідача Варченко І.В. в судовому засіданні просила задовольнити заяву про перегляд заочного рішення.

Представник позивача Любченко О.І. в судове засідання не з`явився, 24.01.2024 року через систему «Електронний суд» подав заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якій зазначив, що твердження представника відповідача про те, що судом не було належним чином здійснено повідомлення відповідача у цій справі, а тому його неявка в судове засідання та неподанням ним відзиву на позов і доказів зумовлені поважними причинами, не відповідають дійсності. Позов у справі №765/2511/23 та всі додатки до нього наявні в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС, відтак відповідач та його представник, адвокат мали змогу ознайомитися із ним саме в день, коли нібито стало відомо про існування заочного рішення - 18.12.2023, і станом на 25.12.2023 (день подання заяви про перегляд заочного рішення) вже мали надати усі наявні в них докази. Оскільки відповідачем не було ані подано докази, які суд міг би визнати важливими для розгляду цієї справи, ані клопотання про продовження строку їх подання, ані навіть вказано на ці докази (чи принаймні їхній характер), слід дійти висновку, що такі докази у відповідача відсутні, а його заява про перегляд заочного рішення є безпідставною. В поданому запереченні на заяву про перегляд заочного рішення просив розгляд справи здійснювати без його участі.

Оцінюючи доводи та аргументи учасників справи, суд враховує, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»).

Згідно з ч. 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, підставою скасування заочного рішення є одночасна сукупність двох умов: поважність причин неявки в судове засідання та наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи питання щодо наявності поважних причин неявки відповідача в судові засідання, суд керується таким.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач судові повістки про виклик у судові засідання не отримував та вони поверталися на адресу суду за закінченням терміну зберігання. Сам лише факт неотримання відповідачем поштової кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав як ухвалу про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви, так і судові повістки-повідомлення за належною адресою та яка повернулась до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною неподання відзиву з відповідними доказами у встановлений в ЦПК України строк та неявки в судові засідання, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції (відповідна правова позиція міститься у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 11.06.2021 у справі №2-6236/11). Таким чином, відповідачем не доведено наявності поважних причин його неявки в судові засідання.

Вирішуючи питання щодо наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд керується таким.

Представником Відповідача не надано докази, які суд міг би визнати важливими для розгляду цієї справи, ані клопотання про продовження строку їх подання, ані навіть вказано на ці докази (чи принаймні їхній характер), слід дійти висновку, що такі докази у відповідача відсутні, а його заява про перегляд заочного рішення є безпідставною. Її ж подання (як і попередня поведінка відповідача щодо ухилення від отримання поштової кореспонденції, неоплати судового збору під час звернення до суду 25.12.2023 із заявою про перегляд заочного рішення) спрямоване виключно на затягування розгляду цієї справи, тобто фактично - на перешкоджання судочинству.

Отже, відповідачем не доведено ані існування поважних причин неявки в судове засідання (неподання відзиву на позовну заяву), ані надано жодного доказу, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи. Подання ж будь-яких доказів у майбутньому буде здійснено з порушенням встановленого порядку та строків їх подання, що повинно мати наслідком їх неприйняття судом до уваги.

При цьому за змістом заяви про перегляд заочного рішення, можна дійти висновку, що фактично відповідач посилається виключно на положення договору, який наявний в матеріалах справи і оцінка якому судом вже була надана. Тобто відповідач домагається його переоцінки, вважаючи, що судом не були взяті до уваги певні його положення. Однак така переоцінка наявних у справі доказів не передбачена ЦПК України для такої стадії цивільного процесу як перегляд заочного рішення.

Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для скасування заочного рішення та залишає без задоволення заяву представника ТОВ «БК Велес Груп» адвоката Варченко І.В. про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.ст. 259, 287, 288, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву про перегляд заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 20 листопада 2023 року по цивільній справі № №756/2511/23 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «БК Велес Груп» про захист прав споживачів - залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 29 лютого 2024 року.

Головуючий М.Б. Баличева