Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/270/24
Провадження № 2/935/457/24
У Х В А Л А

12 листопада 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі :

головуючої судді - Янчук В.В.,

з секретарем судових засідань - Кумечко С.М.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про прийняття зустрічного позову до розгляду разом з первісним позовом у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя та стягнення компенсації вартості частки,-

У С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувсь до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 02 лютого 2024 р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 подав зустрічну позовну заяву до відповідача ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та стягнення компенсації вартості частки. Разом із зустрічним позовом в підготовчому судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про поновлення процесуального строку для подачі зустрічного позову, оскільки відповідачем вживались заходи щодо примирення у справі щодо розірвання шлюбу, а також, як зазначає Верховний Суд, що у справах про поділ спільного майна подружжя необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна.

В підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_2 , щодо поновлення сроку для подачі відзиву зазначили, що судом було поновлено строк для подачі відзиву, а зустрічний позов подається у строк для подачі відзиву. Поданий зустрічний позов не відповідає вимогам ст.175,177 ЦПК України, оскільки не оплачено судовим збором.

Суд, розглянувши клопотання представника відповідача про прийняття зустрічного позову, вислухавши доводи позивача та представника , перевіривши матеріали цивільної справи дійшов до наступного висновку.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У відповідності до п.4 ч.2 ст.197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про об`єднання справ, прийняття зустрічного позову.

В силу ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом встановлено, що строк для пред`явлення зустрічного позову, відповідач ОСОБА_4 пропустила з поважних причин, а тому їй слід поновити строк для пред`явлення зустрічного позову.

Згідно положень частин першої та другої статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Так, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 цього Кодексу документи, що додаються до позовної заяви.

Пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина четверта статті 175 ЦПК України).

Відповідно до частин третьої п`ятої статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Дослідивши зміст зустрічної позовної заяви, вимоги позивача за зустрічним позовом та додані до зустрічної позовної заяви додатки, судом встановлено, що зустрічна позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам до неї.

Так, позивачем за зустрічним позовом заявлено вимоги майнового характеру, а саме визнання спільним майном в рівних частках ОСОБА_4 та ОСОБА_1 автомобілів ГАЗ-САЗ 3507, 1984 року випуску, Hyunday Sonata, 2009 року випуску, д.р.з, НОМЕР_1 , Volkswagen Caravelle, 2019 року випуску, д.р.з. НОМЕР_2 , ВАЗ 217030, 2013 року випуску, д.р.з НОМЕР_3 , ВАЗ 217030, 2012 року випуску, д.р.з НОМЕР_4 ; будівельних матеріалів, та обладнання нежитлового приміщення (цех по обробці природного каменю) розміщеного за адресою АДРЕСА_1 , а саме: реконструйованого навісу «Г» площею 360 м.кв., генеруючої установки побутового споживача (сонячна електростанція) потужністю 20 кВт. АДРЕСА_2 . Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 компенсацію вартості 1/2 частини: автомобіля ГАЗ-САЗ 3507, 1984 року випуску; автомобіля Hyunday Sonata, 2009 року випуску, д.р.з, НОМЕР_5 ; автомобіля Volkswagen Caravelle, 2019 року випуску, д.р.з. НОМЕР_2 ; автомобіля ВАЗ 217030, 2013 року випуску, д.р.з НОМЕР_6 ; автомобіля ВАЗ 217030, 2012 року випуску, д.р.з НОМЕР_7 ; вартості будівельних матеріалів, робіт та обладнання нежитлового приміщення (цех по обробці природного каменю) розміщеного за адресою АДРЕСА_1 , а саме реконструйованого навісу орієнтовною площею 360 м.кв.; генеруючої установка побутового споживача (сонячна електростанція) орієнтовною потужністю 20 кВт. вул. Молодіжна, 48 с. Теснівка Житомирського району. Стягнути з відповідача на користь позивача вартість понесених судових витрат.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини першої статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У відповідності до пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України « Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Однак, подаючи до суду зустрічну позовну заяву представником відповідача не враховано вимог статті 176 ЦПК України та не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, відповідно до вимог наведеного Закону України.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 без руху та надати їй (представнику) строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду зустрічної позовної заяви у новій редакції з усунутими недоліками, про які зазначено вище по тексту ухвали, та, визначивши ціну позову, з урахуванням статті 4 Закону України «Про судовий збір», сплатити судовий збір та додати до позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї, як те встановлено статтею 177 ЦПК України.

Суд акцентує увагу на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства. Дотримання вимог статей 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову до суду є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Керуючись статтями 12, 193, 194, 175, 177, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати поважними причини пропуску пред`явлення зустрічного позову та поновити пропущений процесуальний строк для звернення до суду із зустрічним позовом.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та стягнення компенсації вартості частки - залишити без руху.

Надати строк ОСОБА_4 для усунення недоліків , який не може перевищувати 10 днів з дня отримання позивачем (представником) за зустрічним позовом даної ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Янчук.