Справа № 192/265/24
Провадження №2/192/249/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"14" лютого 2024 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Тітова О.О., розглянувши заяву керівника Правобережної окружної прокуратури м.Дніпра в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про припинення права власності на земельну ділянку шляхом її конфіскації,

встановив:

До Солонянського районного суду Дніпропетровської області надійшла електронна позовна заява керівника Правобережної окружної прокуратури м.Дніпра в інтересах держави в особі позивача Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 .

В поданій прокурором позовній заяві просить суд:

- припинити громадянину російської федерації ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку, кадастровий номер :01:036:0003, площею 11.319 га, за категорією земель відноситься до земель сільськогосподарського призначення, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території: Дніпропетровська область, Дніпровського району, право власності на яку зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 11.11.2021 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 250);

- конфіскувати земельну ділянку, кадастровий номер :01:036:0003, площею 11.319 га на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області;

- стягнути з відповідача у справі на користь Дніпропетровської обласної прокуратури сплачений судовий збір.

Дослідивши позовну заяву, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК України.

Прокурор пред`являючи позов до громадянина Російської Федерації визначив обсяг своїх прав і обов`язків у ініційованому ним цивільному процесі реалізувавши права на свій розсуд, що є одним з основоположних принципів судочинства. Разом з тим, враховуючи завдання цивільного судочинства саме суд забезпечує розумний баланс між приватними й публічними інтересами.

Прокурором подано електронний позов за допомогою системи електронний суд.

Відповідно до ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, зміст позовних вимог із визначенням способу захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншого способу (способів) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що їх підтверджують, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позовна заява не відповідає вказаним вимогам.

Будь-яких клопотань чи заяв надіслана прокурором позовна заява не містить.

Суд зазначає, що склад учасників справи визначається позивачем чи в даному випадку прокурором при зверненні до суду.

Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість, саме сторони є суб`єктами правовідносин щодо яких виник спір.

Враховуючи, що спірна земельна ділянка з 2010 року перебуває в оренді у Фермерського господарства «Нечипоренко», яке є юридичною особою зареєстрованою за законодавством України, а прокурор в позовній заяві на це не посилається та не зазначає при цьому посилається на користування земельною ділянкою з порушенням вимог законодавства, у зв`язку з чим просить конфіскувати її на користь держави, прокурору необхідно усунути ці протиріччя позовної заяви.

Прокурор пред`являючи позов лише до громадянина країни-агресора ОСОБА_1 в електронній формі не виконуючи вимоги абз.2 ч.1 ст.177 ЦПК України з посиланням на воєнний стан у зв`язку з повномасштабним вторгненням країни громадянином якої є відповідач, розірвання дипломатичних зв`язків з країною громадянства відповідача, фактично позбавляє ФГ «Нечипоренко» бути обізнаним про наявність спору щодо земельної ділянки, яка орендується цим фермерським господарством з 2010 року про що є запис в реєстрі речових прав.

Отже, прокурору необхідно визначитись зі складом учасників справи та їх процесуальним статусом, зокрема, з процесуальним статусом ФГ «Нечипоренко».

Прокурором зазначено ціну позову 279191 грн., яка є вочевидь меншою від дійсної вартості 11.319 га земельної ділянки розташованої на території Іверської сільської ради Дніпропетровської області.

Відповідно до пп 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону «Про судовий збір» за подання заяви майнового характеру юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор посилається на те, що сума судового збору за зверненням прокурора в електронній формі становить 3350,30 грн., яку просить стягнути з відповідача, однак враховуючи, що йдеться про земельну ділянку, ціна позову визначається дійсною вартістю земельної ділянки.

На виконання вимог п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України та враховуючи, що прокурором для визначення ціни позову зазначено відомості нормативної грошової оцінки станом на 25.09.2023 в той час як на час прийняття спірної земельної ділянки у спадщину відповідачем 11.11.2021 її вартість була більшою та становила 415760,11 грн., прокурору необхідно зазначити дійсну ціну позову, надати належні достовірні дані про дійсну вартість земельної ділянки право власності відповідача на яку прокурор просить припинити та конфіскувати на користь держави в особі позивача на час звернення до суду лютий 2024 року з урахуванням також вимоги немайнового характеру про припинення права власності відповідача в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, тобто прокурору слід зазначити ціну позову відповідно до положень ст. 176 ЦПК України.

На виконання п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України прокурору необхідно конкретизувати зміст заявлених вимог, та визначити спосіб захисту прав держави в особі позивача, передбачений законом.

Суд, як зазначалось вище, вважає, що прокурором заявлено одну немайнову вимогу про припинення права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 11.11.2021 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 250) та одну майнову вимогу про конфіскацію земельної ділянки. Однак конструкцією прохальної частини прокурором завуальовано фактично дві заявлені вимоги викладенням їх одним пунктом позовної заяви.

Прокурору необхідно конкретно викласти зміст заявлених вимог та визначити чи просить суд прокурор також скасувати державну реєстрацію права власності відповідача на земельну ділянку, кадастровий номер :01:036:0003, площею 11.319 га в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно у зв`язку з її конфіскацією на користь держави в особі позивача.

Визначивши зміст вимог прокурором потребують уточнень обґрунтування обраного способу захисту.

В силу вимог ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу.

Прокурору необхідно уточнити підстави для застосування положень ст. 354 ЦК України, що передбачає позбавлення права власності як санкцію за вчинення правопорушення, а не застосування вимог ч.4 ст.145, ст.148 Земельного Кодексу України, положення якого є спеціальним законом, з метою забезпечення справедливого балансу між вимогами суспільного інтересу та вимогами захисту прав власності відповідача.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Шмакова проти України» (Заява № 70445/13) від 11 січня 2024 року, суд наголосив, що позбавлення власності без виплати суми, обґрунтовано пов`язаної з її вартістю, зазвичай призводить до недотримання необхідного справедливого балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи і становить непропорційний тягар для заявника.

Позбавлення права власності на земельну ділянку без надання будь-якої форми компенсації чи відшкодування не забезпечує справедливого балансу між вимогами суспільного інтересу, з одного боку, і правом особи на мирне володіння своїм майном, з іншого.

Отже, прокурору також необхідно визначити спосіб захисту відповідно до вимог закону.

Крім того, враховуючи зазначене вище, прокурору необхідно більш детально викласти обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що їх підтверджують. Зокрема, зазначити як узгоджуються вимоги прокурора з реаліями введеного в Україні з 24.02.2022 року воєнного стану, розірванням дипломатичних зв`язків, транспортного та поштового сполучення з державою-агресором, введення візового режиму з країною громадянином якої є відповідач. Як ці обставини узгоджуються зі строком визначеним законом для відчуження земельної ділянки відповідачем, закінчення якого сталося під час активної фази бойових дій.

Крім того, на виконання вимог п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України прокурору необхідно зазначити чи вживались ним заходи досудового врегулювання спору.

На виконання вимог п.7 ч.3 ст.175 ЦПК України прокурору необхідно зазначити чи вживались ним заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Також прокурору необхідно зазначити чи є докази, які не можуть бути подані разом з позовною заявою.

У разі наявності таких доказів - зазначити їх та у разі необхідності подати суду відповідне клопотання, як це передбачено ст.ст. 83, 84, ч. 3 ст. 177 ЦПК України.

У разі відсутності таких доказів підтвердити це в позовній заяві, зазначивши, що всі докази на підтвердження викладених вимог подані, виконавши тим самим вимоги п.8 ч.3 ст. 175, ч.5 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

На виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України прокурору необхідно виходячи з дійсної вартості земельної ділянки станом на час звернення до суду доплатити судовий збір за вимогою майнового характеручи сплатити судовий збір виходячи з вартості спадкового нерухомого майна на час прийняття спадщини відповідачем, тобто виходячи з вартості спадкового майна 415760,11 грн., суд вважає, що прокурору за вимогою про конфіскацію земельної ділянки необхідно щонайменше доплатити судовий збір у розмірі 1638,82 грн., з розрахунку: (415760,11 *1,5% *0,8) 3 3350,30 = 1638,82 грн., а також сплатити судовий збір за вимогою немайнового характеру про припинення права власності відповідача на земельну ділянку у розмірі 2906,88 грн. (3028*0,4*,08 = 968,96 грн.), а всього щонайменше доплатити 2607,78 грн. на рахунок Солонянського районного суду Дніпропетровської області за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Дн-кій обл./ОТГ смт Солоне/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37988155; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача - UA0004463; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу - судовий збір, Солонянський районний суд Дніпропетровської області, про що надати суду квитанцію з відомостями щодо зарахування доплачених сум до спеціального фонду державного бюджету.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху, надати прокурору строк для усунення вищенаведених недоліків.

Роз`яснити, що усунення недоліків відбувається шляхом надання позовної заяви, викладеній в новій редакції, а заяви, клопотання, за необхідності їх подання, оформлюються окремим процесуальним документом.

Керуючись ст.ст. 185 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву керівника Правобережної окружної прокуратури м.Дніпра в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про припинення права власності на земельну ділянку шляхом її конфіскації - залишити без руху, надати прокурору строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі, якщо прокурор не виконає вказані вимоги, заява вважається неподаною і повертається, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud0438/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Тітова