Справа № 211/2449/24
Провадження № 2/211/1635/24
У Х В А Л А

іменем України

14 листопада 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко С.В.,

за участю секретаря судового засідання Бірж Д.В.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі заяву представника позивача ОСОБА_1 про врегулювання спору за участі судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до російської федерації про визнання геноциду, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача російської федерації та просить суд визнати геноцидом українського народу повномасштабну збройну агресію рф проти України, захоплення військовим шляхом значної частини території суверенної держави Україна та експропріацію рф природних родовищ корисних копалин, які знаходяться на тимчасово окупованих рф територіях Донецької та Луганської областях і РК Крим, стягнувши з відповідача майнову шкоду в сумі 1 990 149,79 доларів США та моральну шкоду в сумі 5 200 000,00 грн., завданих йому порушенням його майнових і конституційних прав унаслідок повномасштабних незаконних військових дій рф проти українського народу.

Ухвалою суду від 19 серпня 2024 року прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження вказану цивільну справу та призначено підготовче засідання.

До суду надійшла заява представника позивача адвоката Висоцького О.О. про врегулювання спору за участі судді шляхом проведення закритих нарад з кожною із сторін окремо.

Вислухавши представника позивача , дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Так, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (частина 1 статті 189 ЦПК України).

Згідно пункту 2 частини другої статті 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд з`ясовує в тому числі, чи бажають сторони укласти мирову угоду, провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді;

Врегулювання спору за участю судді судова процедура, передбачена, зокрема, у цивільному судочинстві, яка полягає у проведенні суддею спільних (за участю всіх сторін) та закритих (з кожною із сторін окремо) нарад з метою мирного врегулювання.

Порядок проведення врегулювання спору за участю судді передбачений Главою 4 Розділу ІІІ ЦПК України.

Частиною 1 статті 201 ЦПК України передбачено, що врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті.

Таким чином, вказаною нормою встановлено імперативність згоди сторін на врегулювання спору за участі судді.

Статтею 203 ЦПК України передбачено, що проведення врегулювання спору за участю судді здійснюється у формі спільних та (або) закритих нарад. Сторони мають право брати участь у таких нарадах у режимі відеоконференції в порядку, визначеному цим Кодексом. Спільні наради проводяться за участю всіх сторін, їх представників та судді. Закриті наради проводяться за ініціативою судді з кожною із сторін окремо.

Суддя спрямовує проведення врегулювання спору за участю судді для досягнення сторонами врегулювання спору. З урахуванням конкретних обставин проведення наради суддя може оголосити перерву в межах строку проведення врегулювання.

На початку проведення першої спільної наради з врегулювання спору суддя роз`яснює сторонам мету, порядок проведення врегулювання спору за участю судді, права та обов`язки сторін.

Під час проведення спільних нарад суддя з`ясовує підстави та предмет позову, підстави заперечень, роз`яснює сторонам предмет доказування по категорії спору, який розглядається, пропонує сторонам надати пропозиції щодо шляхів мирного врегулювання спору та здійснює інші дії, спрямовані на мирне врегулювання сторонами спору. Суддя може запропонувати сторонам можливий шлях мирного врегулювання спору.

Під час закритих нарад суддя має право звертати увагу сторони на судову практику в аналогічних спорах, пропонувати стороні та (або) її представнику можливі шляхи мирного врегулювання спору.

Під час проведення врегулювання спору суддя не має права надавати сторонам юридичні поради та рекомендації, надавати оцінку доказів у справі.

Інформація, отримана будь-якою зі сторін, а також суддею під час проведення врегулювання спору, є конфіденційною. Під час проведення врегулювання спору за участю судді протокол наради не ведеться та не здійснюється фіксування технічними засобами.

Виходячи з аналізу статей 201-203 ЦПК України, врегулювання спору за участю судді це добровільний, переговорний, конфіденційний процес, в якому сторони спору намагаються самостійно, на добровільній основі вступити у перемовини за підтримки незалежного, нейтрального та неупередженого посередника судді, який за допомогою власних професійних навичок та знань спрямовує сторони до мирного врегулювання спору.

Метою процедури врегулювання спору за участю судді є швидке та мирне вирішення спору, врегулювання конфлікту сторін з тим, щоб швидко задовольнити у рівній мірі інтереси та права усіх сторін учасників спору.

Верховним Судом у постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 522/19690/18 (провадження № 61-15125св19) зазначено, що «відповідно до частини першої статті 201 ЦПК України врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті, оскільки позивачем не було надано згоди на проведення врегулювання спору мирним шляхом за участі судді, то протокольною ухвалою суду від 14 березня 2019 року було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання». Порушень норм матеріального та процесуального права в цій частині судом касаційної інстанції не встановлено.

У постанові від 26 жовтня 2022 року у справі № 758/3200/19 (провадження № 61-7980св22) Верховний Суд висловив, що «у судовому засіданні представник відповідача надав додаткові пояснення щодо клопотання про врегулювання спору за участю судді, заперечував проти його задоволення, оскільки розгляд справи відбувається за правилами спрощеного позовного провадження, проводилися судові засідання, згоди відповідача немає, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні клопотання. Суд, вислухавши пояснення представника відповідача, постановив ухвалу, внесену до протоколу судового засідання, про відмову в задоволенні клопотання про врегулювання спору за участю судді у зв`язку з відсутністю підстав, передбачених частиною першою статті 201 ЦПК України».

Відсутність у відповідача суд ового імунітету згідно висновків Верховного Суду від 18.05.2022 у справі №760/17232/20-ц, не впливає на обов`язковість згоди рф, як відповідача у справі, на врегулювання спору за участі судді, в іншому випадку відсутність такої згоди сторони у справі нівелює принцип медіації, яка проводиться за взаємною згодою сторін медіації з урахуванням принципів добровільності, конфіденційності, нейтральності, незалежності та неупередженості медіатора, самовизначення та рівності прав сторін медіації.

На підставі викладеного, оскільки суддя спрямовує проведення врегулювання спору за участю судді для досягнення сторонами врегулювання спору, беручи до уваги відсутність згоди іншої сторони у справі на врегулювання спору, суд вважає за необхідне відмовити стороні позивача у задоволенні заяви про врегулюванні спору за участю судді.

Керуючись статтями 201-205 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про врегулювання спору за участі судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до російської федерації про визнання геноциду, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко