465/6317/17
2/465/1456/24
У Х В А Л А

судового засідання

02.02.2024 року м. Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого-судді Марків Ю.С.,

за участю секретаря судового засідання Мучинської Ю.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові клопотання ОСОБА_4 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної шкоди,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Франківського районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної шкоди.

Як вбачається з матеріалів справи, в такому міститься клопотання відповідачки ОСОБА_4 про призначення судової судівельно-технічної експертизи, в якому просила призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз та на вирішення експертів поставити наступні запитання: 1) Чи відповідають розміри (об?єми) пошкоджень, спричинених в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 , які зазначені в Актах обстеження квартири від 02.08.2017 року та від 29.08.2017 р., згідно яким відбулося залиття лише однієї кімнати розмірам (об?ємам) пошкоджень та обсягам ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для усунення вказаних пошкоджень, зазначених у Висновку №12/08-17 експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 р., виконаного судовим експертом Заяцем І. Г., згідно з яким проведення ремонтно-відновлювальних робіт необхідне у: коридорі, під літ. 1, площею 5,1 кв.м, ванній кімнаті, під літ. 2, площею 3,3 кв.м; кухня, під літ. 3, площею 7,2 кв. м; житлова кімната, під літ. 4, площею 8,1 кв.м? 2) Чи підтверджується необхідність проведення ремонтно-відновлювальних робіт в приміщеннях: коридор, під літ. 1, площею 5,1 кв.м; ванна кімната, під літ. 2, площею 3,3 кв.м; кухня, під літ. 3, площею 7,2 кв. м; житлова кімната, під літ. 4, площею 8,1 кв. м, зазначених у Висновку №12/08-17я експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 р., виконаного судовим експертом Заяцем І. Г.? 3) Чи відповідають Акт від 02.08.2017 року та Акт від 29.08.2017 р. в частині описання розмірів (об?ємів) пошкоджень, спричинених в результаті залиття квартири обсягам ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для усунення вказаних пошкоджень додатку №4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76? 4) Якими є обсяги робіт, виконання яких є необхідним для відновлення після залиття попереднього стану квартири АДРЕСА_1 відповідно до Акту про залиття квартири від 02.08.2017 року? 5) Чи відповідають обсяги робіт, виконання яких є необхідним для відновлення після залиття попереднього стану квартири АДРЕСА_1 , обсягам робіт, наведеним у Висновку № 12/08-17я експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 р., виконаного судовим експертом Заяцем І. Г.? 6) Якою є вартість робіт та матеріалів, виконання яких є необхідним для відновлення після залиття попереднього стану квартири АДРЕСА_1 відповідно до Акту від 02.08.2017 року? 7) Чи відповідає вартість робіт та матеріалів, які необхідні для відновлення після залиття попереднього стану квартири АДРЕСА_1 вартості робіт та матеріалів, яка відображена у Висновку № 12/08-17я експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 р., виконаного судовим експертом Заяцем І. Г.?

Мотивує клопотання тим, що акти обстеження від 02.08.2017 року та 29.08.2017 року не містять обсягів необхідного ремонту приміщень квартири. Окрім цього, зі змісту акту та висновку, на думку відповідачки, неможливо зрозуміти якому саме приміщенню завдана шкода внаслідок залиття, оскільки в акті від 02.08.2017 року вказано: "кімната №1", а у висновку №12/08-17я експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 року - "житлова кімната, під літ.4, площею 8,1 кв.м.", а також вказано на проведення цілого ряду ремонтно-відновлювальних робіт об`єктів, які не були пошкодженими згідно з Актами від 02.08.2017 року та від 29.08.2017 року.

Позивач та його представник в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання про призначення експертизи та просили відмовити в такому.

Представник відповідача в судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задоволити.

Дослідивши матеріали цивільної справи та клопотання про проведення експертизи, заслухавши пояснення учасників справи, суд приходить до наступних висновків.

Частиною першою статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Статтею 48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

За вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи і ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Вимоги до висновку експерта, призначення експертизи судом, ухвала про призначення експертизи, обов"язкове призначення експертизи судом, проведення експертизи на замовлення учасників справи, збирання матеріалів для проведення експертизи, проведення експертизи, наслідки ухилення від участі в експертизі, оцінка висновку експерта судом, комісійна експертиза, комплексна експертиза, додаткова і повторна експертиза, передбачені ст.ст.102-113 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до пункту 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі Дульський проти України (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку будь-якої справи, у тому числі й цивільної, у якій вона є стороною. Беручи до уваги зазначену норму Конвенції, суд звертає увагу й на зазначення Європейським Судом з прав людини у рішеннях у справах «Екле проти ФРН від 15.07.1982 року та «Цимерман і Штейн проти Швейцарії від 13.07.1983 року про те, що призначення і проведення судових експертиз самі по собі не суперечать законодавству, однак якщо ці дії призводять до порушення права особи на судочинство у розумний строк, то відповідна заява такої особи про присудження компенсації (у разі відповідного звернення), буде підлягати до задоволення.

Як передбачено статтею 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Такий різновид експертизи, як будівельно-технічна експертиза, не належить до випадків обов`язковості призначення.

Стаття 106 ЦПК України передбачає можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи поза межами судового розгляду.

При цьому ч. 6 вказаної статті встановлено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, в таких наявний висновок №12/08-17я експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 року, наданий стороною позивача, відповідно до якого вартість відновлювального ремонту, який необхідно здійснити для ліквідування наслідків залиття квартири АДРЕСА_1 становить 12031,99 грн.

Відповідно до ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Разом з тим, при дослідженні наданого позивачем висновку №12/08-17я експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 року, судом встановлено, що такий відповідає вимогам ст.102-113 ЦПК України, не є неповним або неясним, не може бути визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, однак для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст.89 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи у справі.

Надаючи оцінку доводам клопотання відповідачки щодо невідповідності висновку №12/08-17я експертного будівельно-технічного дослідження від 21.08.2017 року актам від 02.08.2017 року та 29.08.2017 року, судом зазначається, що наданий стороною позивача висновок містить обгрунтування досліджень та їх опис, що в свою чергу спростовує твердження відповідачки у поданому клопотанні.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги відсутність обов`язкових підстав для призначення судової будівельно-технічної експертизи, невстановлення судом, що наданий стороною позивача висновок є неповним або неясним, а також беручи до уваги тривалість перебування вказаної цивільної справи на розгляді у суді, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача та призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі.

Керуючись ст.259,260,277,353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної шкоди відмовити.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 08.02.2024 року.

Суддя Марків Ю.С.