Справа № 638/3764/15-ц
Провадження № 2/638/271/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді: Хайкіна В.М.,

за участю секретаря: Черкашиної Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець С.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання договору купівлі-продажу житлового приміщенні недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець С.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання договору купівлі-продажу житлового приміщенні недійсним.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.05.2015 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова (головуючий суддя Омельченко К.О.).

На підставі розпорядження №02-06/681 від 22.03.2021 року проведено повторний автоматизований розподіл справи та визначено нового головуючого суддю для розгляду вказаної справи ОСОБА_6 , що підтверджує протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.03.2021 року.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 07.04.2021 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець С.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним прийнято до провадження судді Хайкіна В.М. та призначено судове засідання.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.12.2021 року зустрічний позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання договору купівлі-продажу житлового приміщення недійсним об`єднано з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець С.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним та призначено судове засідання.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.12.2023 року явку позивача за первісним позовом ОСОБА_1 та явку позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 визнано обов`язковою.

В судове засідання позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та/або її представник адвокат Князев В.О. в судове засідання повторно не з`явились, причину неявки не повідомили, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином, про що свідчать зворотні повідомлення, які наявні в матеріалах справи. Жодних клопотань про відкладення розгляду справи або заяв про розгляд справи за відсутності сторони позивача в матеріалах справи відсутні.

Від представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 адвоката Дягілєва О.В. до суду надійшла заява про залишення первісного позову без розгляду у зв`язку із неявкою позивача у судове засідання, а також просив залишити зустрічний позов без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Суд вважає, що первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець С.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним, слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

У відповідності до частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, а зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 3 статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Відповідно до положень пункту 2 частини 1 статті 43 ЦПК України, участь особи, яка є стороною у цивільному процесі, в судових засіданнях особисто або через свого представника є процесуальним правом, а не обов`язком, цієї особи.

Разом з цим, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.

За приписами частини 3 статті 131 ЦПК України у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Пунктом 2 частини 2 статті 223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до пункту 2 частини 3 вказаної норми, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Частиною 5 статті 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Виходячи зі змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Судом встановлено, що у провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець С.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання договору купівлі-продажу житлового приміщенні недійсним.

В судові засідання, після визнання судом обов`язковою явку позивача за первісним позовом, призначені на 17.09.2024 року, 13.11.2024 року позивач за первісним позовом або її представник, не з`явились, жодних заяв про розгляд справи за відсутністю до суду не надходило. В матеріалах справи наявні зворотні поштові повідомлення, з яких вбачається, що позивач був проінформований про час та місце розгляду справи, клопотань про проведення судових засідань в режимі відеоконференції в матеріалах справи відсутні.

Суд наголошує, що згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у якнайскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Таким чином, суд визнає, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1 повторно не з`явилась до суду без поважних причин, від позивача не надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, а тому його позов підлягає залишенню без розгляду.

При застосуванні норми пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України також застосовує правові висновки щодо її змісту, які були висловлені у постанові Верховного Суду від 30 червня2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22) про те, що умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

Судом встановлено, що неявка позивача за первісним позовом перешкоджає розгляду справи, оскільки в матеріалах справи наявний зустрічний позов та відповідачі не визнають позовних вимог та саме ці обставини слугували підставою для визнання судом явки позивача за первісним позовом обов`язковою.

Окрім цього, представником позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 адвокатом Дягілєвим О.В. було заявлено клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду.

За правилами частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Відповідно до частини 3 статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до статті 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Так, відповідно до пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи наявне клопотання, суд дійшов до висновку про залишення зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання договору купівлі-продажу житлового приміщенні недійсним без розгляду.

Крім цього, згідно частини 2 статті 257 ЦПК України сторонам роз`яснено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ч. 5 ст.223, ст.257 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Канавець С.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним залишити без розгляду.

Зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про визнання договору купівлі-продажу житлового приміщенні недійсним залишити без розгляду.

Копію ухвали надати учасникам справи для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Головуючий: