Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

13 лютого 2024р. Хортицький районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Мурашової Н.А.

за участю секретаря Бойко Л.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», місце знаходження: м.Київ, вул.Грушевського, буд.1Д, до ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

15.09.2023р. позивач звернувся до суду з вказаним позовом, який мотивує тим, що 02.02.2018р. між ним та відповідачем було укладено кредитний договір б/н, відповідно до якого Банк надав, а відповідач отримав в кредит грошові кошти, у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунокз кінцевим строком повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач належним чином не виконав взятих на себе зобов`язань щодо повернення кредиту та сплаті процентів за користування ним, у зв`язку з чим станом на 28.05.2023р. утворилась заборгованість в загальній сумі 48 459,09грн., яка складається з заборгованості за тілом кредиту 38 785,37грн., заборгованості за відсотками 9673,72грн.

Просить стягнути з відповідача вказану суму заборгованості та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2684,00грн.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 04.10.2023р. матеріали позовної заяви передано на розгляд до Хортицького районного суду м.Запоріжжя за підсудністю.

17.11.2023р. матеріали позовної заяви надійшла до Хортицького районного суду м.Запоріжжя.

Ухвалою суду від 20.11.2023р. відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за даним позовом і призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні з викликом сторін.

Представник позивача в судове засідання не прибув, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, просить позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність представника позивача.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Нємна Т.І. в судове засідання не прибули за невідомими причинами, про час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, відзиву на позов або зустрічного позову не подали.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача на підставі ст.280 ЦПК України в заочному порядку.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу звукозаписувальними технічними засобами не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

Відповідно до ст.15,16 ЦК України, ст.4,5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ст.3,6,627 ЦК України в Україні діє принцип свободи договору, відповідно до якого сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За змістом ст.626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

За змістом ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Ч.1 ст.638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно з ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з ст.526,530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства. Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Згідно ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають наслідки, передбачені законом чи договором.

Згідно ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

До відносин за кредитним договором застосовуються положення цього кодексу, що регулюють договір позики.

Так, згідно зі ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до ст.1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України).

Згідно з ч.2 ст.1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Суд встановив, що 02.02.2018р. відповідач ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» із Анкетою-заявою про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку.

В Анкеті-заяві (арк.27) зазначено, що відповідач згодний з тим, що вона разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами банку становить між ним та Банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився з договором та погодився з його умовами. Екземпляр договору згодний отримати шляхом роздруківки з сайту. Умови та Правила надання банківських послуг розміщені на офіційному сайті ПриватБанку www. privatbank.com.ua. Він зобов`язується виконувати їх та регулярно ознайомлюватись із змінами до них на сайті банку.

Згідно з Заявою про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг від 16.09.2021р., ОСОБА_1 шляхом її підписання приєднався до умов договору «Кредитні картки» та виявив бажання отримати кредит шляхом встановлення кредитного ліміту на банківську картку Універсальна Gold зі сплатою процентів за користування кредитом в розмірі 40,8% річних, з щомісячним погашенням кредиту - 5% від заборгованості, але не менше 100,00грн. до 01 числа календарного місяця, наступного за місяцем, в якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту. Цими умовами також передбачена сплата пені та штрафів за несвоєчасне повернення кредитних коштів (арк.28-39).

Згідно з довідками АТ КБ «ПриватБанк» без номера та дати Банк видав ОСОБА_1 такі банківські картки Універсальна 02.02.2018р. № НОМЕР_1 зі строком дії до 09/21, 16.09.2021р. № НОМЕР_2 зі строком дії до 10/24 та 02.02.2018р. встановив на картку № НОМЕР_1 кредитний ліміт в розмірі 500,00грн., який в подальшому 07.08.2018р. було збільшено до 3000,00грн., 17.12.2019р. до 6000,00грн., 24.07.2020р. до 11 000,00грн., 23.10.2020р. до 21 000,00грн., 04.11.2020р. до 29 000,00грн., 25.082021р. до 40 000,00грн., 27.07.2022р. до 40 690,00грн., 28.10.2022р. зменшено до 40 000,00грн., 26.12.2022р. до 00,00грн. (арк.25-26).

Згідно з розрахунком заборгованості та випискою з особового банківського рахунку (арк.10-24) заборгованість відповідача перед банком за вищевказаним кредитним договором станом на 28.05.2023р. становить 48 456,09грн. та складається з заборгованості за тілом кредиту 38 785,37грн., заборгованості за відсотками 9673,72грн.

Згідно з ст.12,13,81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

З`ясувавши повно, всебічно та об`єктивно обставини справи, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням надані сторонами докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, а також достатності і взаємозв`язку, суд вважає заявлені АТ КБ «ПриватБанк» позовні вимоги законними та обґрунтованими.

Так, суд виходить з того, що сторони є вільними в укладанні договору та визначенні його умов. Кредитний договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов такого виду договорів, що підтверджується їх підписами у відповідному письмовому документі.

Як встановлено судом, відповідач ОСОБА_1 дійсно 02.02.2018р. звернувся до Банку з Анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, підписав її, чим надав згоду на отримання банківських послуг і відповідно уклав з Банком договір приєднання.

При цьому, 16.09.2021р. відповідач ОСОБА_1 звернувся до Банку з заявою про приєднання до умов кредитного договору, який є складовою договору про надання банківських послуг, чим виявив бажання отримати кредит шляхом встановлення кредитного ліміту на банківську картку.

Підписавши цю заяву та Паспорт споживчого кредиту, відповідач прийняв на себе зобов`язання повернути кредит та сплатити проценти за користування ним у визначеному розмірі шляхом здійснення щомісячних платежів в розмірі 5% від суми заборгованості.

Отже, суд вважає встановленим та доведеним, що сторони, діючи вільно, на власний розсуд, уклали кредитний договір, оформлений письмовим документом і підписаний сторонами. Правомірність укладеного між сторонами кредитного договору як правочину відповідачем не оспорена, тому він є чинним і обов`язковим для виконання.

Як встановлено судом, Банк видав відповідачу банківську картку, на яку встановив кредитний ліміт в розмірі 500,00грн. Відповідач активно користувався цими коштами, однак неналежним чином виконував свої зобов`язання щодо сплати в рахунок повернення кредиту щомісячних платежів, вносив платежі в меншому розмірі та несвоєчасно, у зв`язку з чим станом на 28.05.2023р. утворилась заборгованість в загальному розмірі 48 459,09грн., стягнення якої позивач вимагає в судовому порядку.

Вказані обставини підтверджуються наданими позивачем копією Анкети-заяви, Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, які особисто підписані відповідачем ОСОБА_1 , довідками про видані банківські картки та встановлення/зміну кредитного ліміту, розрахунком заборгованості, а також випискою з особового банківського рахунку, яка є первинним бухгалтерським документом. Ці докази суд вважає належними та допустимими, тому приймає їх до уваги при ухваленні цього рішення.

При цьому, суд враховує, що відповідач обґрунтованого заперечення проти позову не подав і жодним чином позовні вимоги не спростував. Його представник адвокат Нємна Т.І., ознайомившись з матеріалами справи та будучі достовірно обізнаним про судовий розгляд цієї справи, відзиву на позов чи будь-яких інших заяв, клопотань в установленому цивільним процесуальним законодавством порядку до суду не подав, в судове засідання не прибув, поважних причин неявки суду не повідомив.

На підставі вищевикладеного, позов АТ КБ «ПриватБанк» слід задовольнити повністю.

Згідно з ст.141 ЦПК України суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним витрати по сплаті судового збору в сумі 2684,00 грн.

Керуючись ст.15,16,526,530,549,610,627,629,633,634,638,1049,1054,1056-1 ЦК України, ст.2,4,5,12,13,76-82,89,141, 259, 263-265,280,282 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», , місце знаходження: м. Київ, вул. Грушевського, буд.1-Д рах. № НОМЕР_4 , МФО 305299, заборгованість за кредитним договором від 02.02.2018р. в загальному розмірі 48 459,09грн., в рахунок повернення судових витрат по сплаті судового збору 2684,00грн., усього 51 143,09грн. (п`ятдесят одна тисяча сто сорок три гривні 09 копійок).

Рішення суду може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Н.А. Мурашова