провадження № 2-ві/824/70/2024 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

12 листопада 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Березовенко Р.В., розглянувши заяву Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області подану представником Стельмашем Романом Миколайовичем про відвід судді Кирилюк Г.М. у справі за апеляційною скаргою Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 08 квітня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області, Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, спричиненої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 08 квітня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області, Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, спричиненої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями щодо розгляду зазначеної апеляційної скарги визначено суддів, які входять до складу колегії: головуючий суддя - Кирилюк Г.М., судді - Рейнарт І.М., Ящук Т.І. (т.2, а.с.96).

02 листопада 2024 року через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» до Київського апеляційного суду надійшла заява представника Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області - Стельмаша Романа Миколайовича про відвід головуючого судді Кирилюк Г.М. від розгляду вказаної справи. Заява обґрунтована тим, що за подання Головним управлінням Служби безпеки України у місті Києві та Київській області апеляційної скарги в цивільній справі №758/13876/20 сплата судового збору чинним законодавством не передбачена, а суддею - доповідачем Кирилюк Г. М. в ухвалі від 01 листопада 2024 року визначено, що не Головне управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області, а саме Стельмаш Роман Миколайович має сплатити судовий збір у розмірі 15 765 грн за подання апеляційної скарги ГУ СБУ в даній справі. Також зазначає, що суддя-доповідач ухиляється від порівняльного правового аналізу норм права, передбачених п. 13 ч. 2 ст. 3, пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у зв`язку з чим не вирізняє у змісті постановлених нею ухвал діаметрально протилежні випадки, а саме:

- коли апеляційні скарги подаються у справах, в яких за подання позовних заяв судовий збір підлягав сплаті за тими чи іншими ставками та підлягає сплаті у розмірі 150 відсотків таких ставок за подання апеляційних скарг на підставі пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»;

- та коли апеляційні скарги подаються у справах, в яких за подання позовних заяв на підставі п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплаті не піддягав і не підлягає, внаслідок чого застосувати положення пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 цього Закону як юридичну підставу для сплати стороною справи - органом державної влади судового збору за тими чи іншими ставками не вбачається можливим у правовому полі в принципі.

Обґрунтування суддею-доповідачем у межах цивільного судочинства у справі своєї позиції, яка суперечить положенням п. 13 ч. 2 ст. 3, пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовою практикою, набутою у результаті господарського судочинства у справі №906/770/17, учасником якої не була ні держава в особі ГУ СБУ, Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України, ні позивач, не відповідає вимогам ч. 1 ст. 3, ч. 4 ст. 82 ЦПК України. Будь-яка судова практика, яка суперечить нормам права, не може мати юридичної сили.

До того ж, штатна одиниця відповідача, будучи у встановленому порядку залученою до здійснення його самопредставництва у суді, не уповноважена сплачувати в його інтересах судовий збір. Судовий збір виключно у визначених законом випадках сплачується саме позивачем та/або відповідачем за власний рахунок, а не їх штатними одиницями, залученими до виконання функції самопредставництва у суді.

Водночас у справі, яку розпочато саме на підставі позову, передбаченого п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судом у складі у тому числі судді-доповідача Кирилюк Г. М. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою позивача без сплати судового збору.

Викладені обставини викликають сумнів у неупередженому та об`єктивному ставленні судді-доповідача Кирилюк Г. М. до вирішення питання щодо подальшого законного руху апеляційної скарги ГУ СБУ без сплати судового збору, для сплати якого у тому чи іншому розмірі, розпочатій за позовною заявою, за подання якої судовий збір сплаті не підлягав, ні пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4, ні будь-якими іншими положеннями Закону України «Про судовий збір» юридичних підстав не передбачено, тим паче, для ГУ СБУ як органу державної влади, аналогія закону та аналогія права для визначення підстав, меж повноважень та способу дій якого в силу ч. 6 ст. 7 КАС України як закону України, обов`язкового для дотримання суддею-доповідачем на підставі ч. 2 ст. 19, ч. 1 ст. 68 Конституції України, ч. 9 ст. 10 ЦПК України, не застосовується.

Тобто наявні обставини, які передбачені п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України та є підставою для відводу судді у разі, якщо вона не є спроможною без зайвих зволікань самостійно усунути ці обставини у даному випадку.

04 листопада 2024 року ухвалою Київського апеляційного суду в складі головуючого судді - Кирилюк Г.М. суддів: Рейнарт І.М., Ящук Т.І. відвід визнано необґрунтованим, питання про відвід передано для вирішення іншим суддею у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 05 листопада 2024 року для розгляду питання про відвід визначено суддю Березовенко Р.В..

Питання про відвід вирішується судом у відповідності до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви, враховуючи наступне.

Статтею 36 ЦПК Українипередбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За приписами ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

У Конвенції про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом ( п. 1 ст. 6 Конвенції ).

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

Заявляючи відвід, представник Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області - Стельмаш Роман Миколайович посилається на доводи, які суд вважає, необґрунтованими, оскільки міст заяви про відвід головуючому судді Кирилюк Г.М. не свідчить про наявність підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України для відводу судді, а зводиться лише до незгоди сторони з процесуальними рішеннями судді, що згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 ЦПК України для задоволення заяви про відвід головуючому судді Кирилюк Г.М.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву представника Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області - Стельмаш Романа Миколайовича про відвід судді Кирилюк Г.М. у справі за апеляційною скаргою Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області на рішення Подільського районного суду міста Києва від 08 квітня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області, Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, спричиненої незаконними діями органів досудового слідства та прокуратури- залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Березовенко Р.В.