КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 6/947/496/24
УХВАЛА

23.08.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали справи за поданням приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Черток Олександра Федоровича, за участі стягувача Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк «Південний», боржника ОСОБА_1 , про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника - ОСОБА_1 , в рамках примусового виконання виконавчого листа №947/13650/22, виданого 24.02.2023 року Київським районним судом міста Одеси,

В С Т А Н О В И В:

20.08.2024 року до Київського районного суду міста Одеси надійшло подання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Черток Олександра Федоровича, за участі стягувача Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк «Південний», боржника ОСОБА_1 , про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника - ОСОБА_1 , в рамках примусового виконання виконавчого листа №947/13650/22, виданого 24.02.2023 року Київським районним судом міста Одеси.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаним поданням розподілено судді Калініченко Л.В. та передано головуючому по справі 23.08.2024 року.

Оглянувши подане до суду подання, суддя дійшов до наступного.

Суд зазначає, що питання про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України врегульовано статтею 441 ЦПК України, Розділу VІ: «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб).

Подання про тимчасове обмеження боржника у праві виїзду за межі України є заявою по суті справи, до якої в силу ч. 9 ст. 10 ЦПК України застосовуються загальні вимоги до форми, змісту позовної заяви та правила стосовно подання документів, що додаються до позовної заяви, які містять положення ст. 175, 177 ЦПК України, а також положення ст. 183 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 5 статті 14 ЦПК України передбачено, що електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Оглянувши матеріали подання, судом встановлено, що приватним виконавцем не зазначено відомостей щодо наявності або відсутності в нього зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що відповідно до положень ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Отже, дане подання подано приватним виконавцем, а відтак особою, яка у відповідності до положень статті 14 ЦПК України зобов`язана в обов`язковому порядку зареєструвати електронний кабінет у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Однак, матеріали подання відповідних відомостей щодо виконання приватним виконавцем обов`язку передбаченого ч.6 ст. 14 ЦПК України, не містять.

Також, приватним виконавцем не вказано власного РНОКПП, за наслідком чого, суд позбавлений можливості здійснити перевірки відповідної наявності у приватного виконавця електронного кабінету.

Суд зазначає, що у відповідності до положень статті 441 ЦПК України, суд негайно розглядає таке подання без повідомлення сторін та інших заінтересованих осіб за участю державного (приватного) виконавця.

Відповідно до положень ч.7 ст. 14 ЦПК України, особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

За наслідком викладеного, приймаючи відсутність відомостей та підтверджень про наявність у приватного виконавця зареєстрованого електронного кабінету, суд позбавлений можливості здійснити обмін документами, у тому числі повідомити про розгляд відповідного подання, яке в свою чергу підлягає негайному розгляду за його участі.

У зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що дане подання не відповідає положенням статті 14, та ч.1 ст. 183 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З урахуванням викладеного, оскільки подане до суду подання не відповідає вимогам ч.1 ст.183 ЦПК України, суд дійшов висновку, що подання підлягає поверненню приватному виконавцю без розгляду.

Керуючись ст. 14, 183, 441 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Подання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Черток Олександра Федоровича, за участі стягувача Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк «Південний», боржника ОСОБА_1 , про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника - ОСОБА_1 , в рамках примусового виконання виконавчого листа №947/13650/22, виданого 24.02.2023 року Київським районним судом міста Одеси- повернути приватному виконавцю без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали суду.

Суддя Калініченко Л. В.