У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2024 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.,

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка», звернувся до відповідача, ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, в якій позивач просить суд:

- стягнути з відповідача на користь позивача 15397,62 грн, з яких: 11722,45 грн - боргу за несвоєчасну оплату внесків на утримання будинку, 3170,17 грн - боргу за несвоєчасну оплату внесків на забезпечення охорони багатоквартирних будинків ОСББ «ЖК Лісова Казка», 505 грн - одноразовий внесок на встановлення камер відеоспостереження, шлагбаумів, воріт, калиток з метою охорони спільного майна на території багатоквартирних будинків ОСББ «ЖК Лісова казка»;

- застосувати ч. 10 та 11 ст. 265 ЦПК України та вказати у резолютивній частині рішення:

«Органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання цього рішення, нарахувати проценти за такою формулою: (СОБ х (ІІ+3) х КДП): КДР: 100 = Cума процентів, де СОБ - сума основного боргу, простроченого ОСОБА_2.; ІІ + 3 - індекс інфляції за відповідний місяць встановлений центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики у відсотках + 3% річних, визначених у статті 625 ЦК України; КДП - кількість днів прострочення сплати ОСОБА_2 суми основного боргу за період: з 23.08.2023 і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу, КДР - кількість днів у році, у якому нараховуються проценти; і стягнути отриману суму процентів із ОСОБА_1 на користь ОСББ «ЖК Лісова Казка».

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 25 вересня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

13.02.2024 на електронну пошту суду від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» надійшла заява про відмову від позову та повернення судового збору, в якій позивач повідомляє, що після пред`явлення позову відповідач 02.01.2024 погасив в повному обсязі заборгованість, чим повністю задовольнив позовні вимоги після пред`явлення позову. У зв`язку із викладеним позивач відмовляється від позовних вимог до початку розгляду справи по суті. Окремо повідомляє, що відповідачем 02.01.2023 в повному обсязі відшкодовано витрати позивача на правову допомогу та 50% судового збору. Погашення боргу здійснено відповідно до мирової угоди, яка міститься в матеріалах справи, та у затвердженні якої відмовлено судом у цій справі. З огляду на зазначене, представник позивача просить заяву про відмову від позову задовольнити в повному обсязі; повернути позивачу з Державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме 1342 грн 00 коп.

Згідно з частинами першою, третьою статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Розглянувши заяву про відмову від позову, суд вважає за можливе прийняти відмову позивача від позову та на підставі ст. 255 ЦПК України закрити провадження у справі, оскільки підстави для неприйняття такої відмови судом не встановлені і відмова від позову не суперечить вимогам чинного законодавства і не порушує права сторін, наслідки відмови від позову позивачу зрозумілі.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Оскільки позивач відмовився від позову до початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку, що клопотання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 49, 142, 206, 255, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Прийняти відмову позивача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» від позову до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Провадження у справі № 754/13100/23 за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві ( , м. Київ, вул. Терещенківська, 11-А) повернути Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» (; адреса: м. Київ, вул. Радистів, 34-Е) з Державного бюджету України 50 відсотків судового збору, сплаченого згідно з платіжною інструкцією № 762 від 17.08.2023 при поданні позову, що становить 1342,00 грн.

Роз`яснити, що відповідно до частини другої статті 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.02.2024.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК