справа № 754/9100/22
головуючий у суді І інстанції Скрипка О.І.
УХВАЛА

29 серпня 2024 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 квітня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И Л А:

рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 25 квітня 2024 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» нараховані за період з 01.09.2019 року по 23.02.2022 року інфляційні втрати в сумі 213138 грн 29 коп., 3% річних в сумі 84879 грн 69 коп., а всього 298017 грн 98 коп., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 3572 грн 01 коп.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням ОСОБА_1 5 серпня 2024 року звернулася до суду із апеляційною скаргою.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, а на ухвалу суду - протягом 15 днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва було ухвалено 25 квітня 2024 року. Повний текст судового рішення було виготовлено 29 квітня 2024 року.

Таким чином, останній строк оскарження рішення припадає на 29 травня 2024 року. Апеляційна скарга подана 5 серпня 2024 року.

Враховуючи наведене, скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

У своїй апеляційній скарзі апелянт порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, та вказує, що відповідач отримала копію судового рішення у канцелярії суду першої інстанції 5 липня 2024 року, про що зазначено у судовому рішенні, яке долучає до апеляційної скарги.

Однак, на підтвердження вказаних обставин у додатках до апеляційної скарги в копії судового рішення відсутня дата отримання відповідачем копії рішення суду першої інстанції. Доказів отримання копії рішення ОСОБА_1 саме 5 липня 2024 року матеріали справи не містять.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Скріплення апеляційної скарги підписом скаржника або його представника має бути виконане у спосіб, визначений ч.8 ст. 48 та ч.3 ст. 356 ЦПК України. Використання в такому випадку факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису ЦПК України не допускається.

Вимога цивільного процесуального закону стосовно підписання апеляційної скарги власноручним або кваліфікованим електронним цифровим підписом скаржника (представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі скаржника на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із апеляційною скаргою, є обов`язковою.

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Нормами ЦПК України не передбачено випадків, коли допускається подання документів, зокрема апеляційної скарги для суду, з копією підпису, а не його оригіналом, виконаним власноруч.

Тобто, копія підписів, не може бути доказом волевиявлення певної особи на підписання документа та не може вважатися підписом цієї особи.

Крім того, положеннями ст. 14 ЦПК України визначено, що Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подала апеляційну скаргу.

При зверненні до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 не вказувала про наявність або відсутність у неї зареєстрованого електронного кабінету.

Також, як убачається з Акта Київського апеляційного суду від 9 серпня 2024 року №961/0106/24 про втрату документів або пере підшивання справи, відсутності вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання), при розкритті та опрацюванні конверту виявлено відсутність додатку до апеляційної скарги, а саме копії заяви про надання засвідченої копії кредитного договору та виписки з рахунку.

Крім того, у своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначила, що на підставі ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» вона звільнена від сплати судового збору.

Частиною 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

В даному випадку предметом розгляду у справі є позовна заява Акціонерного товариства «Універсал Банк», тобто за захистом своїх порушених прав звернувся Акціонерного товариства «Універсал Банк», а не апелянт ОСОБА_1 . За таких обставин, пільги, передбачені ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», в даній справі на відповідача не розповсюджуються.

З клопотанням про звільнення її від сплати судового збору на підставі статті 8 Закону України «Про судовий збір» відповідач ОСОБА_1 до суду не зверталась.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Крім того, у відповідності до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення недоліку - сплати судового збору в розмірі 11 472,91 грн (7648,61*1,5%), або надання доказів у підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору.

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, а саме подати до суду належним чином оформлену та підписану апеляційну скаргу у новій редакції, яка буде відповідати вимогам ст. 356 ЦПК України, клопотання про поновлення строку у якому зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження рішення суду першої інстанції, а документи, що підтверджують сплату суми судового збору або надання доказів у підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору .

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25 квітня 2024 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.О. Писана