13 лютого 2024 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Панченко О.М.,
при секретарі - Сарнавському М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивачка ОСОБА_1 (в особі представника - адвоката Барбелюка В.О.) звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 зареєстрований 24 червня 1988 року Відділом РАЦС Мінського РИК м.Києва, актовий запис № 1146. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що від шлюбу у них є повнолітній син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Неповнолітніх дітей сторони не мають. Протягом останніх років сімейне життя з відповідачем не склалось, відносини суттєво погіршились, принципово різні погляди на життя, на роль чоловіка і дружини в сім`ї. Подружні стосунки припинені з квітня 2022 року, спільне господарство не ведеться. Примирення та подальше сімейне проживання між ними неможливе, воно не відповідає їх інтересам.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.11.2023 головуючим суддею по розгляду даної справи визначено суддю Панченко О.М.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 28.11.2023 відкрито провадження в справі, постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін).
11.12.2023 року до канцелярії суду надійшли письмові заяви від позивачки з проханням проводити розгляд справи без її участі та від відповідача з проханням проводити розгляд справи за його відсутності, проти позову не заперечує. До заяви відповідачем не долучено копії його паспорту.
Згідно з довідкою складеною головним спеціалістом суду Бережною О.О. від 12.12.2023 року поштова кореспонденція на ім"я відповідача станом на 12.12.2023 року знаходилася у приміщенні поштової експедиції та не відправлена праціниками суду.
Ухвалою суду від 25.12.2023 року з метою отримання пояснень від позивача та відповідача у справі, суд здійснив перехід з розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін до спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, позивачка надала заяву про розгляд справи за її відсутності, вимоги позову підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом про день та час розгляду справи за адресою його місця реєстрації, відзив на позов до суду не подав.
Таким чином, суд визнав можливим заочний розгляд даної справи.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрували шлюб 24 червня 1988 року, місце реєстрації - Відділ РАЦС Мінського РИК м.Києва, актовий запис № 1146. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 ».
Від шлюбу неповнолітніх дітей немають.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.
Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню, так як у сторін відсутнє взаєморозуміння та повага, розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності.
Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 СК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 24 червня 1988 року Відділом РАЦС Мінського РИК м.Києва, актовий запис № 1146, розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1073,60 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.М. Панченко