Справа № 752/5900/20
Провадження № 2/752/237/24
У Х В А Л А

03 липня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про призначення посмертної комплексної судово-медичної, психолого-психіатричної та судової психолого-почеркознавчої експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова-Кручина Тетяна Павлівна, Голосіївський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Шоста київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту та шлюбу недійсними та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває вищезазначена цивільна справа.

Під час розгляду справи представником позивача - ОСОБА_3 заявлено клопотання відповідно до якого просить: призначити у даній справі посмертну комплексну судово-медичну, психолого-психіатричну експертизу за переліком питань, які наведенні у клопотанні представника позивача, адвоката Дем`яненка М.В. від 17.03.2020; призначити у даній справі посмертну комплексну судову психолого-почеркознавчу експертизу за переліком питань, які наведенні у клопотанні представника позивача, адвоката Дем`яненка М.В. від 17.03.2020. Проведення судових експертиз доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (вулиця Сім`ї Бродських, 6, Київ, 03057).

Так, відповідно до клопотання представника позивача - ОСОБА_4 від 17.03.2020, останній просить призначити у даній справі посмертну комплексну судово-медичну, психолого-психіатричну експертизу із переліком питань, зазначених у клопотанні (т.1 а.с. 59-67).

В обгрунтування клопотання зазначає, що свої позовні вимоги позивач ОСОБА_1 мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько позивачки - ОСОБА_5 . Причиною смерті спадкодавця ОСОБА_5 стало швидкоплинне тяжке онкологічне захворювання «гострий мієломонобластний лейкоз».

Посилається на те, що в останній 2019 рік свого життя, перед своєю смертю, спадкодавець ОСОБА_5 перебував на стаціонарному лікуванні у клініці гематології (в палатах для інтенсивної хіміотерапії) Національного військово-медичного клінічного центру «Головний військовий клінічний госпіталь» з 22.02.2019 року по 14.03.2019 року; з 20.03.2019 року по 22.03.2019 року; з 16.04.2019 року по 19.04.2019 року; з 06.05.2019 року по 08.05.2019 року; з 28.05.2019 року по 31.05.2019 року; з 24.06.2019 року по 26.06.2019 року; з 15.07.2019 року по 18.07.2019 року; з 01.08.2019 року по 03.08.2019 року.

Спадкове майно, яке є предметом цього спору, це однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 40, 80 кв.м., житловою площею 21, 50 кв.м. та позивач ОСОБА_1 вважає, що обидва правочини і реєстрація 26.03.2019 року фіктивного шлюбу між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , і складаний 27.08.2019 року заповіт на ім`я відповідача ОСОБА_2 - є недійсними в силу цілого ряду причин, викладених у позовній заяві.

Отже, вважає, що виникла необхідність у призначенні у справі посмертної комплексної судово-медичної, психолого-психіатричної експертизи, основні цілі якої полягають у встановленні обставин, а саме який був психофізичний стан і динаміка розвитку хвороби у ОСОБА_5 внаслідок впливу на нього хвороби і ліків на момент підписання заповіту від 27.08.2019 року та актового запису від 26.03.2019 року і чи розумів в результаті впливу цих факторів на свідомість ОСОБА_5 свої дій і чи міг керувати ними.

Також, відповідно до клопотання представника позивача - ОСОБА_4 від 17.03.2020, останній просить призначити у даній справі посмертну комплексну судову психолого-почеркознавчу експертизу із переліком питань, зазначених у клопотанні (т.1 а.с. 68-76).

В обгрунтування клопотання зазначає, зокрема, що спадкове майно, яке є предметом цього спору, це однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 40, 80 кв.м., житловою площею 21, 50 кв.м. та позивач ОСОБА_1 вважає, що обидва правочини і реєстрація 26.03.2019 року фіктивного шлюбу між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , і складаний 27.08.2019 року заповіт на ім`я відповідача ОСОБА_2 - є недійсними в силу цілого ряду причин, викладених у позовній заяві.

Таким чином, вважає, що виникла необхідність у призначенні у справі судової психолого-почеркознавчої експертизи, основні цілі якої полягають у наступному: ідентифікаційна ціль - допомогти встановити або спростувати конкретного виконавця написання тексту та виконання підпису на заповіті від 27.08.2019 року та на актовому записі від 26.03.2019 року; діагностична ціль встановити психофізіологічний стан ОСОБА_5 на момент підписання заповіту від 27.08.2019 року та актового запису від 26.03.2019 року; ситуаційна ціль - визначити об`єктивні умови написання тексту та підпису на заповіті від 27.08.2019 року та актовому записі від 26.03.2019 року.

Представник позивача - ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання про призначення у справі посмертної комплексної судово-медичної, психолого-психіатричної та судової психолого-почеркознавчої експертизи.

Відповідач у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, суд прийшов до наступних висновків.

В силу ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

У відповідності до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом положень ч. 5 вищевказаної статті суд не може перешкоджати учасникам справи у поданні доказів і зобов`язаний сприяти у поданні (забезпеченні) відповідних доказів, якщо їх подання є утрудненим або неможливим.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч.1,2 ст. 77 ЦПК України).

В силу ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.ч. 4-6 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу (п. 3 ч. 1 ст. 260 ЦПК України).

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст. ст. 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року №4038-XII та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.

Також, у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

З наведених обставин справи вбачається, що предметом спору, зокрема, є визнання заповіту та шлюбу недійсними, так як позивач заперечує обставини здійснення волевиявлення її батька та вважає, що обидва правочини і реєстрація 26.03.2019 року шлюбу між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , і складаний 27.08.2019 року заповіт на ім`я відповідача ОСОБА_2 - є недійсними. Натомість відповідачем ці обставини заперечуються, та вона заперечує проти проведення експертизи. Таким чином, в ході розгляду справи перш за все доведенню підлягає факт усвідомлення значення своїх дій та можливість керувати ними ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в момент укладення шлюбу 26.03.2019 року та в момент складання заповіту 27.08.2019 р.

Враховуючи наведені обставини та положення закону суд надходить висновку про доцільність призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання.

Разом з тим, слід зазначити, що предметом посмертної судово-психіатричної експертизи в цивільному процесі є оцінка психічного стану особи, її здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на період юридично значущої дії (угоди), яка сталася у минулому. При чому завданнями посмертної судово-психіатричної експертизи є: діагностична кваліфікація психічного стану особи, при наявності психічних розладів - обґрунтування їх синдромальної та нозологічної належності; оцінка ступеня важкості проявів виявлених психічних порушень; співвідношення виявлених психічних розладів з положеннями закону (ЦК і ЦПК України) у рамках формули діє-недієздатності, що складають її критерії; вирішення питань про здатність (нездатність) особи усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в період часу, що цікавить суд.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що для ухвалення рішення по суті справи необхідно призначити судово-психіатричну (посмертну) експертизу, оскільки суд не володіє спеціальними знаннями для визначення психічного стану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в момент укладення шлюбу 26.03.2019 року та в момент складання заповіту 27.08.2019 р.

Разом з тим, щодо призначення у справі посмертної комплексної судової психолого-почеркознавчої експертизи суд вважає за необхідне зауважити наступне.

За положеннями статті 107 ЦПК України матеріли, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд, з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України наказом №53/5 від 08.10.1998 р., а саме п. 1.1 об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

За п. 1.3. рекомендацій для проведення досліджень орган, який призначив експертизу (залучив експерта), повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Також, згідно з ч. 3 ст. 107 ЦПК України, при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Проте, у клопотанні не вказано про неможливість самостійного зібрання цих зразків, при цьому не надають жодних документів, які містять підписи ОСОБА_5 , клопотань про витребування відповідних доказів не заявлено.

Беручи до уваги зміст позовних вимог, предмет доказування, надані докази, а також враховуючи, що для вирішення питання стосовно можливості призначення проведення посмертної комплексної судової психолого-почеркознавчої експертизи є наявність почеркового матеріалу, в якому відображені ознаки підпису ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та у зв`язку з їх ненадання стороною позивача, а також у клопотанні не вказано, де і в яких документах можуть бути зразки підпису та рукописного почерку померлого, що унеможливлює проведення вказаної експертизи, а тому у задоволенні клопотання в частині призначення посмертної комплексної судової психолого-почеркознавчої експертизи слід відмовити.

Крім того, ч. 3 ст. 103 ЦПК України визначено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи. Оскільки для проведення посмертної судово-психіатричної експертизи потрібен значний проміжок часу, з метою недопущення порушення строків розгляду справи, провадження по справі слід зупинити на час проведення експертизи.

Також, згідно з п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень,строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-76, 103-106, 252, 298, 352-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

клопотання представника позивача про призначення посмертної комплексної судово-медичної, психолого-психіатричної та судової психолого-почеркознавчої експертизи - задовольнити частково.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова-Кручина Тетяна Павлівна, Голосіївський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Шоста київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту та шлюбу недійсними та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу посмертну судово-психіатричну експертизу.

В іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Проведення посмертної судово-психіатричної експертизи доручити експертам Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103-А).

На вирішення експертизи поставити такі питання:

-чи усвідомлював ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , значення своїх дій та міг керувати ними в момент укладення шлюбу 26.03.2019 року між ним та ОСОБА_2 , та в момент складання заповіту 27.08.2019 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Кручиною Тетяною Павлівною, за реєстровим № 436.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України.

Оплату вартості проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ).

У розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи.

Провадження у справі зупинити до отримання висновку експертизи.

Встановти строк проведення посмертної судово-психіатричної експертизи, який не може перевищувати 90 календарних днів з моменту отримання експертною установою матеріалів цивільної справи № 752/5900/20.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя В.С. Хоменко