Справа № 489/4260/23
Номер провадження 2/489/152/24
Ухвала

29 лютого 2024 року місто Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі

головуючого судді Микульшиної Г.А.,

із секретарем судового засідання Тищенко Д.О.,

без часті учасників справи,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 адвоката Демченко Наталі Вікторівни про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання кредитного договору недійсним,

встановив:

В липні 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 61 110,49 грн. та понесених судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що відповідач звернувся до банку про надання кредитних послуг, в зв`язку з чим підписав анкету-заяву № б/н від 16.08.2018, відповідно до якої отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Через неналежне виконання позичальником грошових зобов`язань станом на 11.06.2023 утворилась заборгованість в розмірі 61 110,49 грн., яка складається з: 50 425,57 грн. - заборгованість за кредитом, 10 684,92 грн. - заборгованість за відсотками.

Посилаючись на порушення відповідачем грошових зобов`язань, АТ КБ «ПриватБанк» просить суд стягнути наведену заборгованість з відповідача, а також понесені судові витрати.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 31.07.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

11.08.2023 на адресу суду від представника відповідача адвоката Демченко Н.В. надійшов зустрічний позов, відповідно до якого він просить суд визнати договір № б/н від 16.08.2018, укладений між позивачем та відповідачем, недійсним з моменту укладення; відмовити позивачу в задоволенні зустрічного позову.

Згідно ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 31.08.2023 прийнято до розгляду зустрічний позов ОСОБА_1 , об`єднано його в одне провадження для спільного розгляду з первісним позовом АТ КБ «ПриватБанк». Суд перейшов від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадженням з повідомленням учасників справи до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання у справі.

06.11.2023 від представника відповідача за первісним позовом адвоката Демченко Н.В. надійшло клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи. Свої вимоги мотивувала тим, що, на її переконання, вбачаються розбіжності у підписі ОСОБА_1 , який проставлений в анкеті на приєднання, яка долучена до матеріалів справи позивачем, та його власним дійсним підписом, який він використовує повсякденно. На переконання ОСОБА_2 , вказана обставина має суттєве значення для правильного вирішення спору. В зв`язку з викладеним представник відповідача просить суд призначити по справі судову почеркознавчу експертизу підпису, який виконано від імені відповідача ОСОБА_1 у Анкеті на приєднання, наданій позивачем, на предмет приналежності його власному підпису ОСОБА_1 .

У відповідності до ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 07.11.2023 витребувано у АТ КБ «ПриватБанк» оригінал анкети-заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в ПриватБанку від 16.08.2018 на 4 аркушах, підписану від імені ОСОБА_1 .

06.12.2023 на адресу суду від представника АТ КБ «ПриватБанк» надійшли письмові пояснення про неможливість виконання ухвали суду про витребування доказів. Таку неможливість обґрунтовував тим, що анкета - заява про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в ПриватБанку від 16.08.2018, підписана АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 , має правовий статус електронного документа, тобто ця анкета-заява та паспорт підписані клієнтом на електронному сенсорному пристрої (планшеті) банка - це електронний пристрій із сенсорним екраном, на якому особа створює аналог власноручного підпису, який нерозривно пов`язаний з електронним документом, підписаним цим підписом.

Визначення вказаних термінів надано у Положенні про застосування електронного цифрового власноручного підпису в банківській системі України, затвердженого Постановою НБУ від 13.12.2019 № 151.

Відповідно до положень 6-8 Положення цифровий власноручний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та прирівнюється до власноручного підпису в разі дотримання норм цього Положення; використання цифрового власноручного підпису клієнтом банку не вимагає наявності попередньо укладеного договору між банком та клієнтом;Банк самостійно визначає технологію створення електронних документів, які клієнт підписує цифровим власноручним підписом, та забезпечує дотримання вимог цього Положення.

В судове засідання представник позивача за первісним позовом АТ КБ «ПриватБанк» не з`явився, повідомлений судом про розгляд справи належним чином. Від нього надійшли заяви, згідно якого він просить розглянути справу за його відсутності, первісний позов підтримує в повному обсязі, в задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 просить відмовити.

Відповідач за первісним позовом та його представник - ОСОБА_2 в підготовчі судові засідання 02.10.2023, 07.12.2023, 16.01.2024 не з`явились, при цьому подаючі клопотання про відкладення розгляду справи з різних причин, які протокольними ухвалами суду були задоволені. В підготовче судове засідання 29.02.2024 вони також не з`явились, при цьому від адвоката Демченко Н.В. 28.02.2024 знову надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання з причин операції, призначеної на 29.02.2024 у м. Київ, причин неможливості брати участь у підготовчому судовому засіданні відповідачем не зазначено.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами як принцип цивільного судочинства, п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК, забезпечується гарантіями дотримання судом усіх інших основних засад (принципів) цивільного судочинства, визначених у ч. 3 ст. 2 ЦПК. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 45 ЦПК). Суд з метою запобігання зловживанням справами активно забезпечує справедливий баланс використання учасниками процесу своїх прав і обов`язків, що не спростовує принцип змагальності сторін.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів - організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі «Шульга проти України», пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі, є завданням саме державних органів (рішення Суду у справі «Мусієнко проти України», пункт 24, № 26976/06, від 20.01.2011).

Враховуючи викладене, та те, що справа перебуває у провадженні суду з 31.07.2023 і суд неодноразово задовольняв клопотання сторони відповідача за первісним позовом про відкладення розгляду справи, що призвело до затягування розгляду справи, суд вважає, що причини неявки відповідача та його представника в підготовче судове засідання 29.02.2024 є неповажними, та в задоволенні клопотання ОСОБА_2 слід відмовити.

Статтею 189 ЦПК України передбачено, що завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; визначення обставин справи, які підлягають встановленню; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно положень статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У відповідності до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Предметом клопотання представника відповідача за первісним позовом є встановлення належності ОСОБА_1 підпису, який виконано від імені відповідача ОСОБА_1 у Анкеті на приєднання, наданій позивачем.

Разом з тим, з матеріалів справи та пояснень представника позивача АТ КБ «ПриватБанк» судом встановлено, що підпис у вказаній анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 16.08.2018 виконано ОСОБА_1 на електронному сенсорному пристрої (планшеті), та відповідно вказана заява-анкета має статус електронного документу.

У відповідності до статті 12 ЗУ Про електронну комерцію якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Згідно статей 5-8 ЗУ Про електронні документи та електронний документообіг електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною. Порядок використання електронного підпису у банківській системі України та на ринках небанківських фінансових послуг, державне регулювання та нагляд за діяльністю на яких здійснює Національний банк України, а також при наданні платіжних послуг визначається Національним банком України. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму.

Відповідно до статей 1, 3 ЗУ Про судову експертизу судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Положеннями п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Враховуючи вищевикладені положення законодавства, приймаючи до уваги, що представник відповідача просить призначити по справі судову почеркознавчу експертизу, разом з тим судом встановлено, що документ, достовірність підпису в якому оскаржується, має статус електронного документу та надати його оригінал у паперовому вигляді не виявляється можливим (лише візуальну копію), оскільки дослідженню в разі призначення почеркознавчої експертизи підлягають лише оригінали рукописних документів в задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 102, 103, 104 , 107, 259-261 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 адвоката Демченко Наталі Вікторівни про відкладення підготовчого судового засідання відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 адвоката Демченко Наталі Вікторівни про призначення по справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк про визнання кредитного договору недійсним судової почеркознавчої експертизи відмовити.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 29.02.2024.

Суддя Г.А. Микульшина