Справа № 766/892/23
26 лютого 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Булах Є.М.,
секретар судового засідання Арутюнова К.А.
справа №766/892/23; провадження №2/766/755/24
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням(викликом) сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні цивільну справу за
відповідача ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 )
предмет та підстави позову: про розірвання шлюбу
негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та,-
І. Виклад позиції позивача.
04 липня 2023 року представник позивача за ордером адвокат Рева С.Л. діючи в інтересах позивача ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, у якому просила розірвати шлюб укладений між сторонами, зареєстрований 30 березня 2019 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Херсонській області, після розірвання шлюбу просила позивачці залишити прізвище « ОСОБА_1 ».
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 30 березня 2019 року між сторонами зареєстровано шлюб. Від вказаного шлюбу сторони мають малолітню дитину, доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Фактично шлюбні відносини між сторонами припинено більше року. Спільне життя не склалося через різні погляди на шлюб та сім`ю. На даний час спільне господарство не ведеться, шлюбні стосунки не підтримуються. Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Примирення неможливе.
Між сторонами відсутній спір про місце проживання дитини та її утримання, оскільки це питання вирішено в позасудовому порядку.
Майновий спір між сторонами відсутній. Шлюб сторони розривають вперше
Примирення вважає неможливим.
За обставин формального існування шлюбу позивач змушена звернутися до суду з вказаним позовом.
ІІ. Процесуальні дії суду у справі.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.07.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Судове засідання призначено на 31.07.2023 року.
У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 22.08.2023 року.
У час призначений для розгляду справи відповідач не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, судове засідання відкладено на 11.09.2023 року.
Через неявку відповідача у справі та відсутності згоди сторони позивача на проведення судового засідання при заочному розгляді справи судове засідання не відбулося, наступний розгляд справи призначено на 18.10.2024 року.
Розгляд справи відкладено на 21.11.2023 року у зв`язку із неявкою відповідача у справі та відсутності згоди сторони позивача на проведення судового засідання при заочному розгляді справи.
Судові засідання призначені на 21.11.2023 року та 19.12.2023 не відбулися у зв`язку із перебуванням головуючого судді Булах Є.М. у відпустці.
Наступне судове засідання у справі призначено на 08.02.2024 року.
Розгляд справи відкладено на 26.02.2024 року у зв`язку із неявкою відповідача у справі.
Позивач в судове засідання не з`явилися, разом із позовною заявою і окремими заявами поданими у подальшому клопотала про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримали та просила їх задовольнити у повному обсязі. Проти розгляду справи у заочному порядку та ухвалення заочного рішення не заперечували.
Як передбачено ч .ч. 2-3, 13 ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Як передбачено п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
У встановлений судом строк, відповідач будучи повідомленим належним чином, відзиву на позов не подав, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін від відповідача також не надходило.
У судове засідання, призначене на 08.02.2024 року та 26.02.2024 року відповідач не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Як визначено частиною 1 ст. 280 ЦПУ України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, враховуючи згоду позивача про розгляд справи у його відсутності у заочному порядку із ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі поданих позивачем документів та повторної неявки у судове засідання належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду справи відповідача і відсутності будь-яких заяв від нього, суд вважає за можливе постановити розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.
Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.
ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.
Судом встановлено, що 30 березня 2019 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 укладено шлюб, про що Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області 30.03.2019 року складено відповідний актовий запис №265 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_4 . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу - « ОСОБА_1 ».
Від вказаного шлюбу сторони мають малолітню дитину:
-доньку, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Корабельним районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області 03.07.2019 року складено відповідний актовий запис №393 та видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_5 .
На теперішній час сторони проживають окремо.
Будь-яких майнових претензій у сторін один до одного немає. Спору про місце проживання дитини та про визначення порядку її утримання після розірвання шлюбу на час розгляду справи сторонами не заявлено.
Перешкод для пред`явлення позову про розірвання шлюбу Судом не встановлено.
V. Оцінка Суду.
Відповідно до статті 51 Конституції України, частини першої статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається.
Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно із частиною першою статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частиною другою статті 112 СК передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно із Постановою Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Як вбачається з матеріалів справи, спільне подружнє життя у сторін не склалося, вони припинили шлюбні стосунки і поновлювати їх не мають наміру, примирення і збереження сім`ї є неможливим.
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.
Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право за статтею 113 СК України після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивачем не заявлено вимогу про зміну прізвища після розірвання шлюбу.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
За таких обставин, враховуючи фактичні взаємини подружжя, відсутність порозуміння між сторонами, беручи до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя, Суд знаходить підстави для розірвання шлюбу, оскільки його збереження суперечило б інтересам позивача.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.
VІ. Заходи забезпечення позову (заяви).
Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.
VІI. Розподіл судових витрат між сторонами.
Відповідно до статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні.
Позивачем не заявлено вимогу про відшкодування судових витрат.
Керуючись статтею 51 Конституції України, ст. ст. 21, 24, 104, 105, 110 - 115 СК України, ст. ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263, 265, 280-283, 351, 354 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстровано 30 березня 2019 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис №265.
Після розірвання шлюбу залишити прізвище ОСОБА_1 - " ОСОБА_1 ".
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .
Повний текст рішення складено 26.02.2024 року.
Суддя Є.М. Булах