Справа № 182/4238/23
Провадження № 2/0182/422/2024
У Х В А Л А

Іменем України

29.02.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Кобеляцької - Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи територіальна громада Червоногригорівської селищної ради Нікопольського р-ну та територіальна громада Томаківської селищної ради, про позбавлення батьківських прав, встановлення опіки над малолітньою дитиною та стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи територіальна громада Червоногригорівської селищної ради Нікопольського р-ну та територіальна громада Томаківської селищної ради, про позбавлення батьківських прав, встановлення опіки над малолітньою дитиною та стягнення аліментів.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи було призначено на 27 листопада 2023 року, проте, відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не прибув та будь-які заяви чи клопотання на адресу суду не надав. При цьому, 24 листопада 2023 року на адресу суду від представника Служби у справах дітей виконавчого комітету Томаківської селищної ради надійшов лист, в якому було повідомлено, що можливості надати висновок про доцільність чи недоцільність позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав щодо дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є можливим, оскільки відповідач по справі направлений для проходження служби до військової частини НОМЕР_1 .

Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області для підтвердження даного факту було здійснено запит до Нікопольського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки. Згідно отриманої відповіді, яка надійшла 05 січня 2024 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі указу Президента України № 65/2022 «Про загальну мобілізацію» від 24 лютого 2022 року, призваний ІНФОРМАЦІЯ_3 на військову службу та направлений до військової частини НОМЕР_1 з 27 грудня 2022 року.

Суд, розглянувши матеріали справи, приходить до наступного..

У статті 129 Конституції України одними із основних засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.

За приписами пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених, відповідно до Закону, військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Отже, процесуальний закон пов`язує необхідність зупинення провадження у справі з фактом перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про Збройні Сили України» Збройні Сили України - це військове формування, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності.

Військова служба у Збройних Силах України та інших військових формуваннях, утворених, відповідно до законів України, є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком осіб (за винятком випадків, визначених законом), пов`язаній із захистом України.

Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень (стаття 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Воєнний стан введено в Україні з 24 лютого 2022 року.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Європейський суд з прав людини зауважував, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, від 21 жовтня 2010 року, § 47).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

До основних засад судочинства частиною третьої статті 2 ЦПК України віднесено розумність строків розгляду справи судом, пропорційність, диспозитивність, змагальність сторін.

Виходячи зі змісту статті 12, частини третьої статті 13 ЦПК України кожна сторона реалізує свої процесуальні права на власний розсуд з метою досягнення бажаного процесуального результату.

Приписи пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України мають своєю метою захист процесуальних прав учасника цивільного процесу, який перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан. Вони покликані забезпечити об`єктивний розгляд справи.

Так, при вирішення даного питання, передбаченого ст.251 ЦПК України, суд вважає за необхідне акцентувати увагу на ту обставину, що відповідач по справі, починаючи з 27 листопада 2022 року, та на даний час перебуває у складі Збройних Сил України, що дає суду підстави вважати, що він позбавлений можливості в обсязі, визначеному законом, користуватися своїми правами та обов`язками, та свідчить про наявність обставин, які перешкоджають розгляду справи. Тому, згідно положень п.2 ч.1 ст.251 ЦПК України, а також, враховуючи той факт, що докази, які б свідчили про те, що відповідач по справі перебуває у складі Збройних Сил України, в матеріалах справи є наявними, суд приходить до висновку, що провадження у справі необхідно зупинити.

На підставі викладеного та керуючись п.2 ч.1 ст.251 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Зупинити провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи територіальна громада Червоногригорівської селищної ради Нікопольського р-ну та територіальна громада Томаківської селищної ради, про позбавлення батьківських прав, встановлення опіки над малолітньою дитиною та стягнення аліментів, на час перебування відповідача ОСОБА_2 в складі Збройних сил України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал