Справа № 229/4293/23
Провадження № 2-п/229/7/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про скасування заочного рішення

29 лютого 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Худіної О.О.,

при секретарі судового засідання Ситник С.О.,

представника позивача Сечко С.В.

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Білоконь Ростислав Анатолійович про перегляд заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 02.10.2023 року у справі № 229/4293/23, за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу,-

встановив:

18 січня 2024 року ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Білоконь Р.А. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 2 жовтня 2023 року у справі № 229/4293/23. В обґрунтування заяви вказав, що на початку січня 2024 року заявник дізнався, що його банківська карта заблокована, ОСОБА_1 звернувся до банківської установи, в якій було відкрито картковий рахунок де йому пояснили, що на картковий рахунок накладено арешт державною виконавчою службою.

Після цього заявник звернувся за консультацією до адвоката який дослідивши інформацію з відповідних реєстрів пояснив заявнику, що 02.10.2023 року Дружківським міським судом було ухвалено заочне рішення по справі №229/4293/23, яким з ОСОБА_1 на користь Моторного (транспортного) бюро України стягнено кошти (регрес) в розмірі 111 630,00 грн. та суму судового збору в розмірі 2 684,00 грн.

З метою вирішення цього питання: отримання копій документів та звернення до суду з заявою про перегляд даної справи, 14.01.2024 року заявник уклав з адвокатом відповідний договір про надання правової допомоги.

Не отримання повідомлень щодо розгляду судом вищевказаної справи, скоріш за все, на думку відповідача, викликане тим, що на даний момент місто Бахмут, де ОСОБА_1 зареєстрований за адресою реєстрацією знаходиться під окупацією РФ. Влітку 2022 року заявник, разом із сім`єю евакуювався з м. Бахмут, та на даний час мешкає в м. Київ.

Таким чином ймовірно, що Позивач під час звернення до суду із позовом вказав адресу реєстрації, за якою заявник вже біля півтора роки не мешкає. Таким чином, судові повідомлення та матеріали справи ймовірно направлялись на адресу, де фактично заявник не проживав, а тому не мав можливості ознайомитись з позовом, надати свої пояснення та заперечення з цього приводу, а як наслідок не мав можливості ознайомлення із змістом ухваленого рішення суду та фактично був позбавлений права на його оскарження.

У зв`язку з цим, просить суд, поновити строк для звернення із заявою про перегляд заочного рішення суду від 2 жовтня 2023 року у справі №229/4293/23, а також скасувати заочне рішення Дружківського міського суду від 02 жовтня 2023 року по справі №219/4293/23 за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів (регресу) і призначити справу до нового розгляду в загальному порядку.

26 січня 2023 року від представника МТСБУ Сечко С.В. на адресу суду надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, з якого вбачається, що 02.10.2023 року Дружківський міський суд Донецької області розглянувши матеріал цивільної справи № 229/4293/23 за позовом Моторного транспортного страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого майнового відшкодування в розмірі 111630 (сто одинадцять тисяч шістсот тридцять ) грн. 78 коп, ухвалив заочне рішення, яким позовні вимоги задовольнив в повному обсязі.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач подав до Дружківського міського суду Донецької області заяву про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 229/4293/23, ознайомившись із змістом якої, позивач вважає надати наступні пояснення.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Таким чином, підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставину сукупності, суд немає законних підстав для скасування заочного рішення. Та вважає, що викладені у заяві про перегляд заочного рішення заперечення відповідача, не є належними доказами обставини які мають істотне значення для правильного вирішення справи в розумінні ст. 76 ЦПК України, інших доказів на підтвердження обставин які не були враховані судом під час ухвалення рішення у цивільній справі № 229/4293/23 відповідачем не надано.

1 лютого 2024 року від представника заявника надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої представник зазначає, що 27.01.2024 року на електронну адресу представника відповідача надійшов відзив на заяву про скасування заочного рішенні від представника Моторного (транспортного) страхового бюро України Адвоката Сечко С.В.

В даному Відзиві представник позивача між іншим зазначив, що в заяві про перегляд заочного рішення не вказано істотних обставин для скасування рішення суду та його перегляд.

Не маючи можливості ознайомлення в первісним позовом МТСБ України, але проаналізувавши електронну версію тексту заочного рішення суду, слід відмітити, що позивачем штучно замінені поняття «регресу» та «суброгації» під час подання первісного позову до суду.

Ці два поняття мають різну правову природу, та мають різний термін позовної давності, що має істотне значення для розгляду зазначеної справи.

20 квітня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 910/8982/17 (ЄДРСРУ № 73532974) вже досліджував подобний спір.

Суд, між іншим, вказав, що відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України "Про страхування" договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.

Дана норма кореспондується з положеннями ст. 979 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), якою визначено, що за договором страхування страховик зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити страхувальникові або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України "Про страхування" страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

Ст. 9 вказаного Закону передбачено, що страховою виплатою є грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку. Розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник.

У ч. 1 ст. 25 Закону України "Про страхування" визначено, що здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Згідно зі ст. ст. 512, 514 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом.

Таким законом, зокрема, є норми ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України "Про страхування", відповідно до яких до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Тобто у таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. Нового зобов`язання з відшкодування збитків при цьому не виникає, оскільки відбувається заміна кредитора: потерпілий (страхувальник) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Отже, страховик виступає замість потерпілого у деліктному зобов`язанні.

До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Новий кредитор набуває прав та обов`язків свого попередника.

Відповідно, заміною кредитора деліктне зобов`язання не припиняється, оскільки відповідальна за спричинену шкоду особа свій обов`язок із відшкодування шкоди не виконала.

Таким чином, страхувальник, який зазнав майнової шкоди в деліктному правовідношенні, набув право вимоги відшкодування до заподіювача. У зв`язку з виплатою страхового відшкодування до страховика перейшло право вимоги (права кредитора, яким у деліктному зобов`язанні є потерпілий) до заподіювача у межах фактичних витрат.

Верховний суд вказує, що суди попередніх інстанцій неправильно визначили характер спірних правовідносин та змішали поняття "регрес" та "суброгація".

Основною характерною ознакою суброгації є збереження того зобов`язання, яке виникло із заподіяння шкоди і у зв`язку з яким було виплачене страхове відшкодування, й зміна в ньому кредитора.

Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає - відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого (29 січня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/2351/17 (ЄДРСРУ № 71884547) та від 05.04.2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/3165/17 (ЄДРСРУ № 73277937).

Натомість регрес - право відповідальної особи, яка здійснила відшкодування шкоди, заподіяної не її діями, звернутися з вимогою про повернення виплаченого до боржника, з вини якого заподіяно шкоду. Регрес характеризується тим, що правовідношення, за яким відповідальна особа здійснила відшкодування, припинилося, у зв`язку з чим і виникло нове - пов`язане саме з регресною вимогою.

У процесуальному відношенні страхувальник передає свої права страховику на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. При регресі одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. Ці інститути мають різний режим правового регулювання. Регрес регулюється загальними нормами цивільного права, а для суброгації відповідно до ст. 993 Цивільного кодексу України встановлений особливий правовий режим. Регрес у страхуванні виникає стосовно вузького кола осіб, тоді як суброгація застосовуються щодо будь-якої особи, відповідальної за настання страхового випадку. У порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику (30 січня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/12500/17 (ЄДРСРУ № 71884446).

Враховуючи викладене, правовідносини, що виникли між сторонами у даній справі є суброгацією.

Відповідно до ст. 262 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності.

Тобто страхувальник, який зазнав майнової шкоди в деліктному правовідношенні, набув право вимоги відшкодування до заподіювача й строк такої вимоги почав спливати з моменту заподіяння шкоди. У зв`язку з погашенням шкоди коштами страхового відшкодування до страховика перейшло право вимоги (права кредитора, яким у деліктному зобов`язанні є потерпілий) до заподіювача із залишком строку позовної давності.

Тобто в справі, що розглянута судом невірно замінене поняття «суброгація» поняттям «регрес».

В цивільному процесі це має істотне значення для вирішення спору по суті, так як ці два види правовідносин мають різний термін та строк перебігу позовної давнини.

У зв`язку з цим, просить суд, скасувати та переглянути заочне рішення Дружківського міського суду від 2 жовтня 2023 року.

6 лютого 2024 року від представника позивача на ОСОБА_2 надійшли пояснення з яких вбачається, що 02.10.2023 року Дружківський міський суд Донецької області розглянувши матеріал цивільної справи № 229/4293/23 за позовом Моторного транспортного страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого майнового відшкодування в розмірі 111630 (сто одинадцять тисяч шістсот тридцять ) грн. 78 коп, ухвалив заочне рішення, яким позовні вимоги задовольнив в повному обсязі.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач подав до Дружківського міського суду Донецької області заяву про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 229/4293/23, ознайомившись із змістом якої, вважаємо надати наступні пояснення.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов. Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку. Таким чином, підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставину сукупності, суд немає законних підстав для скасування заочного рішення.

Щодо тверджень представника, що правовідносини пов`язані із розглядом даної справи є суброгацією, зазначив, що 20 квітня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 910/8982/17 (ЄДРСРУ № 73532974) досліджував спір, що виник між двома страховими компаніями щодо відшкодування витрат, понесених у зв`язку із виплатою коштів за договором добровільного майнового страхування.

Суд вказав (серед іншого), що у випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав.

У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. При цьому регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема, статтею 1191 ЦК України), а також статтею 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», а для суброгації відповідно до статті 993 ЦК України і статті 27 Закону України «Про страхування» встановлено особливий правовий режим. При суброгації перебіг строку позовної давності починає обчислюватися з моменту виникнення страхового випадку, а при регресі - з того моменту, коли страховик виплатив страхове відшкодування.

Розмір страхового відшкодування визначається за правилами, встановленими у договорі страхування. Оскільки при суброгації відбувається заміна особи в зобов`язанні, то з урахуванням положення статті 515 ЦК України суброгація застосовується лише до майнового страхування (28 березня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 183/791/16-ц (ЄДРСРУ № 73219603) та від 28 лютого 2018 року у справі № 521/16989/13-ц (ЄДРСРУ № 72587626).

При цьому підставою для звернення до суду з позовом у справі № 229/4293/23 є приписи ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» відповідно до якої Моторно (транспортне) страхове бюро України (МТСБУ), після сплати страхового відшкодування, має право подати регресний позов до власника, водія транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, який не застрахував свою цивільно-правову відповідальність.

Вважає, що викладені у заяві про перегляд заочного рішення заперечення відповідача, не є належними доказами обставини які мають істотне значення для правильного вирішення справи в розумінні ст. 76 ЦПК України, інших доказів на підтвердження обставин які не були враховані судом під час ухвалення рішення у цивільній справі № 229/4293/23 відповідачем не надано.

У зв`язку з цим, просить суд у задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Дружківського районного суду Донецької області від 02.10.2023 року у цивільній справі№ 229/4293/23 за позовом Моторного транспортного страхового бюро України до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого майнового відшкодування в розмірі 111630 (сто одинадцять тисяч шістсот тридцять) грн. 78 коп. відмовити, рішення суду залишити без змін.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 18 січня 2024 року заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено судове засідання на 1 лютого 2024 року на 15-45 годину.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 1 лютого 2024 року розгляд заяви було відкладено.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав раніше надані пояснення у повному обсязі.

Відповідач та представник до судового засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином.

У відповідності до пункту 2 частини 3 статті 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що заочним рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 2 жовтня 2023 року по справі за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу, позовні вимоги було задоволено в повному обсязі, а саме було стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь МТСБУ суму сплаченого майнового відшкодування в розмірі 111 630 (сто одинадцять тисяч шістсот тридцять ) грн. 78 коп., а також сплачений судовий збір в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

На думку суду, заява про перегляд заочного рішення суду є обґрунтованою та містить заперечення, які слід ретельним чином дослідити в судовому засіданні, що в свою чергу, може суттєво вплинути на прийняте судом рішення. Крім того, дійсно відповідач не був присутнім в судовому засіданні і не мав можливості приймати участь у змагальному процесі.

На підставі вищевикладеного, суд вбачає підстави для скасування заочного рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст.19ЦПКУкраїни цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

Вказана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до ч.4 ст.274 ЦПК України і її розгляд слід здійснювати за правилами загального позовного провадження.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Білоконь Ростислав Анатолійович про перегляд заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 02.10.2023 року у справі № 229/4293/23, за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Дружківського міського суду Донецької області від 2 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом Моторного (транспортного)страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку регресу і призначити дану справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні на 09 годину 00 хвилин 20 березня 2024 року у приміщенні Дружківського міського суду Донецької області (м. Дружківка, вул. Енгельса, 45).

Про дату час та місце судового засідання повідомити позивача та відповідача.

Роз`яснити відповідачу у випадку заперечення проти позову, право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали подати до суду відзив на позов, копію якого разом з доданими до нього документами надіслати позивачу.

Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Запропонувати позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов та відповіді на відзив відповідно.

Роз`яснити учасникам справи право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та наявність у суді відповідної технічної можливості, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення учасник справи подає суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання з одночасним надісланням копії заяви в той самий строк іншим учасникам справи.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо порушення правил підсудності в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний 29 лютого 2024 року.

Суддя О.О.Худіна