Справа № 646/7638/17
№ провадження 2/646/1541/2024
У Х В А Л А

іменем України

08.02.2024 року Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Глоби М.М.,

за участю секретаря судового засідання Демченко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду у м. Харкові цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про приведення об`єкту нерухомого майна у попередній стан, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в якій просив суд зобов`язати відповідача ОСОБА_1 здійснити перебудову житлового будинку по АДРЕСА_1 у відповідності до декларації про готовність об`єкта «Нове будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 » зареєстрованої Інспекцією 31.10.2016 № ХК 09 та стягнути сплачений судовий збір.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14.11.2017 відкрито провадження у справі, справу було призначено до судового засідання.

Ухвалою суду від 25.04.2018 року провадження у вище зазначеній справі було зупинено до набрання законної сили рішенням у цивільній справі № 922/260/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕРАК» до Харківської міської ради про визнання права власності на чотирьохповерховий житловий будинок АДРЕСА_2 .

15.02.2019 на підставі розпорядження № 02?15/63 «Щодо повторного автоматизованого розподілу невирішених судових справ, які перебували в провадженні судді Теслікової І.І.» справа надійшла в провадження судді Єжова В.А. 01.04.2019 року.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 10.12.2019 року за клопотанням представника позивача, провадження у справі було поновлено та призначено до підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 31.05.2021 року підготовче судове засідання у справі було закрито. Справу призначено до судового розгляду по суті.

17.11.2021 на підставі розпорядження № 02?13/137 «Щодо повторного автоматизованого розподілу невирішених судових справ, які перебували в провадженні судді Єжова В.А.» справа надійшла в провадження судді Білінської О.В. 22.11.2021 року.

20.01.2022 на підставі розпорядження № 02?13/14 «Щодо повторного автоматизованого розподілу невирішених судових справ, які перебували в провадженні судді Білінської О.В.» справа надійшла в провадження судді Благої І.С. 16.02.2022 року.

Розпорядженням Голови Верховного Суду №4/0/9-22 від 10.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова, визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави.

В Ленінському районному суді м. Полтави вказана цивільна справа реєстрацію в автоматизованій системі документообігу не проходила.

Вищевказана цивільна справа була повернута Ленінським районним судом м. Полтави до Червонозаводського районного суду м. Харкова, та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями була передана для розгляду судді Глобі М.М.

Ухвалою суду від 06.03.2023 року цивільна справа прийнята до провадження та призначена до підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 13.04.2023 року у справі закрито підготовче судове засідання. Справа призначена до судового розгляду по суті.

Представник позивача Харківської міської ради в судове засідання повторно не з`явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи своєчасно та належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Заяв, клопотань до суду не надходило.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив. Заяв, клопотань до суду не надходило.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши та перевіривши матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Як вбачається з матеріалів справи, цивільна справа за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про приведення об`єкту нерухомого майна у попередній стан, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради перебуває в провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова з листопада 2017 року. Судові засідання у справі неодноразово призначались до розгляду, про те, в призначені судові засідання представник позивача будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи не з`являється, причини неявки суду не повідомляє.

Згідно приписів ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

В пункті 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України зазначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище постанови Пленуму ВССУ судам дано роз`яснення на те, що, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у цивільних справах є, в тому числі і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Статтею 6 Конвенції встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами ст. 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Разом з тим, відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Як зазначено вище, позивач в призначені судові засідання не з`являється, тобто, на думку суду представник позивача фактично самоусунувся від виконання процесуальних обов`язків. Будь-яких доказів, які б підтверджували поважність причин неявки в судове засідання представника позивача матеріали справи не містять.

За таких обставин, суд, з врахуванням ст. ст. 13, 44 ЦПК України, вважає за необхідне зазначити, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Принципи цивільного процесу, змагальність та диспозитивність надають кожному учаснику процесу можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

З системного аналізу частини 5 статті 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу. Дії суду залежать від дій позивача.

Неявка представника позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.

В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого представника позивача є конклюдентними діями, якими робиться заява про залишення позову без розгляду, а також є правовим наслідком нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні.

Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Згідно з вимогами ЦПК України суд повинен з`ясовувати причини неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначено вище, за ст. 2 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах, зокрема, змагальності та диспозитивності. Особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст. 13, 44 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно.

Також слід відмітити, що в Україні дії система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті Судова влада і позивач має усі можливості з отримання інформації про розгляд його справи.

Отже, позивач повинен був цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання, однак в судові засідання повторно не з`явився та поважних причин неявки не повідомив.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, не з`являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами.

Враховуючи вищевикладене та розумність строків розгляду справи, суд приходить до висновку про зловживання представником позивача своїми процесуальними правами, оскільки представник позивача, незважаючи на тривалий час перебування справи на розгляді в суді а саме з листопада 2017 року в призначені судові засідання не з`являється, доказів поважності причин неявки до суду не надає, в зв`язку з чим, суд вважає за доцільне залишити позовну заяву без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Харківської міської ради до ОСОБА_1 про приведення об`єкту нерухомого майна у попередній стан, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні у судовому засіданні у той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя